[A felvétel 2020. október 16-án készült.
A COVID-19-védőoltás kifejlesztése
és az emberkísérletekkel kapcsolatos erkölcsi megfontolás
folyamatosan változik.]
2020. április 20-án
sokak szerint kockázatos döntést hoztam.
Önként jelentkeztem, hogy COVID-19-fertőzött legyek.
A megfertőzés az ún. emberkísérlet része,
ahol egészséges fiatalokat oltanak be,
ezzel kitéve őket a COVID-19-et okozó vírusnak.
A kísérletek segítik a kutatókat,
hogy gyorsan megítélhessék az oltás hatásosságát.
A kutatás fontos,
ezért ma hat percen keresztül erről fogok beszélni.
Ez idő alatt,
nagyjából 1250 emberről derül ki, hogy COVID-19-fertőzött.
Huszonegyen pedig életüket vesztik.
Ez a séma óráról órára, napról napra ismétlődik,
addig, amíg képesek nem leszünk beoltani a nyolcmilliárd ember zömét,
akikre e világválság hatással van.
A tudósok éjt nappallá téve dolgoznak,
hogy az oltóanyag valósággá váljon.
De mit tegyünk várakozás közben,
mely alatt tovább nő a halálozás?
Az emberkísérlet ekkor jut szerephez.
Ez más, mint a hagyományos háromszakaszos védőoltás-kísérlet,
melyet ma alkalmaznak,
melyben oltást vagy placebót kapnak az alanyok,
majd mindenki mehet a dolgára.
Itt a kutatóknak várniuk kell,
hogy lássák, hányan fertőződnek meg egy-egy csoportban.
Amíg nem betegszenek meg elegen,
nem lesz elég adat arról, hogy hatásos-e az oltóanyag.
E módszerrel hatásos oltóanyagot találni
hónapokba vagy akár évekbe is telhet;
ezért önkéntesek ezreire van szükség.
A velük végzett kísérlet gyorsabb,
hiszen tudósok uralják a kitettséget,
nem kell várniuk az esetleges megfertőződésre.
Egy év helyett
egy hónap alatt is kiderülhet,
hogy az ellenszer hatásos-e.
Több ezer önkéntes helyett
a kísérlet 50–100 alanyt igényel.
Mivel pontosan tudjuk,
hogy az alany mikor betegedett meg,
a kísérlet sok adatot kimutat
a fertőzés korai szakaszáról és az immunrendszer reakciójáról.
Ezeket az adatokat másképp nem lehet begyűjteni,
főleg azoktól, akik fertőzöttek, de tünetmentesek.
Ez a tudás fontos,
hogy intézkedéseket hozzanak a COVID-19 terjedése korlátozására.
Az így megtakarított idő
értékes hónapokat jelenthet a gyártás megindításában,
így gyorsabban jutunk az ellenszerhez.
E kísérletek hasznosak,
az utóbbi háromszakaszos eredmények reménykeltők.
Az első oltóanyag megjelenése hatalmas áttörést fog jelenteni.
Ez nem lesz a tündérmese boldog vége, melyben mind reménykedünk.
Többféle ellenszerre lesz szükség,
mert nincs meg a megfelelő felszereltség,
hogy mind a nyolcmilliárd embert egyetlen fajta oltással tegyük védetté.
Minden típus más-más folyamatot és berendezést igényel
az előállítást, tárolást és szállítást tekintve.
Ha többféle hatásos COVID-19-védőoltás létezne,
az összes felszerelést egyszerre használhatnánk.
Egyes oltásokat mélyhűtve kell tárolni,
mielőtt kiszállítják őket.
Ez nehéz lehet,
főleg olyan országokban, ahol nincs megbízható áramellátás
vagy biztonságos módszer a tároláshoz.
A tudósok több száz éve használnak emberkísérletet.
Felgyorsította a tífusz és a kolera elleni védőoltás kifejlesztését,
segítette megérteni
az influenza, malária és a dengue-láz elleni védettség kifejlődését.
Használtuk másféle koronavírusok ellen is.
Rengeteg vita van
az emberkísérlet kockázatosságáról.
De megéri vállalni a kockázatot.
Az emberkísérletben csak
20–29 év közötti egészséges fiatalok vesznek részt.
E korcsoportból kevesebb mint 1% kerül kórházba
a COVID-19-cel való megfertőződése után.
Az emberkísérletben feltehetően ennél kisebb lesz az arány,
mivel a kutatók biztosítják,
hogy a résztvevőknek ne legyen más betegségük.
Az esély, hogy egy egészséges fiatal COVID-19-ben haljon meg,
nagyjából öt ezredszázalék.
Ez azt jelenti, hogy minden százezer 20 éves COVID-19-fertőzöttből
kb. öt hal meg.
Ha az USA-ban szülnék,
az esély, hogy a szülésbe halok bele, ennél magasabb.
Vagy gondolkozhatunk így is:
ha új vesére lenne szüksége a húgomnak,
egy percig sem haboznék, hogy felajánljam neki az enyém.
Ha a kockázatot vállalom, hogy segítsek egy szerettemnek,
logikus, hogy engedjük az embereknek hasonló kockázat vállalását,
hogy felgyorsítsák az oltóanyag fejlesztését,
mely nemcsak szeretteinken segítene,
de mindenki máson is.
Sok dolog van, amit még nem tudunk,
különösen azt, hogy mik a COVID-19 hosszú távú hatásai.
Ennek ellenére önként jelentkeztem,
mert mint sokan mások, én is elégedetlen vagyok,
hisz tudom, emberek százai, ezrei haldokolnak.
Nem is említve azt a sok millió embert,
akik a vírus megfékezéséért küzdenek,
testi, érzelmi vagy lelki jólétükkel mit sem törődve.
Kiderült, nem én vagyok az egyetlen, aki így érez.
Május óta több mint 39 ezren jelentkeztek
a lehetséges COVID-19-emberkísérletre
a 1Day Sooner nonprofit szervezetnél.
Támogatjuk a kísérletben résztvevőket,
és bátorítjuk az érintetteket, hogy kezdjenek készülődni rá.
Májusban,
mikor a résztvevők szerepe még elvi volt
a COVID-19 elleni küzdelemben,
a WHO példaként hivatkozott a 1DaySoonerre,
mint olyan nyilvános elköteleződésre,
melyre szükség van a kísérlet lefolytatásához.
Október közepén
az Egyesült Királyság kormánya kihirdette szándékát,
hogy a kísérletet 2021 elejétől lefolytassa.
Világos, hogy a járvány világprobléma.
Rekordmennyiségű újítást ihletett,
és kiemelte a frontvonalban harcolók hőstetteit,
ugyanakkor rengeteg áldozatot szedett.
Minden oltóanyag megjelenése egy-egy lépés a kilábalás felé.
De igazi megoldás akkor lesz,
ha a védőoltás az egész világon mindenkihez eljut.
A kísérlet hozzájárulhat a megoldáshoz.
Köszönöm.