Valamikor az I. és az V. század között
Patandzsali, a hindu bölcs elkezdte írásba foglalni
az ősi meditációs hagyományokat, amelyeket mindenütt gyakoroltak Indiában.
Az indiai civilizációval majdnem egyidős technikákat rögzített
196 kézikönyvben, a Jóga-szútrákban.
A szövegek szerint a jóga az elme "leigázása",
melynek során megakadályozzuk, hogy figyelmünk külső tárgyakra irányuljon,
annak érdekében, hogy elérjük a tiszta tudatosság állapotát.
Idővel a jóga fizikai elemeket olvasztott magába
a gimnasztikából és a birkózásból.
Ma számos megközelítése van a modern jógának,
a legtöbb mégis megőrizte Patandzsali gyakorlatának három központi elemét:
a testhelyzeteket, légzőgyakorlatokat és a spirituális elmélkedést.
E fizikai és szellemi gyakorlatok keverékéről
széles körben úgy tartják, hogy különleges egészségügyi előnyei vannak:
mint az erő és hajlékonyság fejlesztése,
a szív-és tüdőfunkció fokozása és a lelkiállapot javítása.
De mit mutattak a modern tanulmányok
ennek az ősi hagyománynak az előnyeiről?
Számos kutatás ellenére
nehéz konkrétan meghatározni a jóga előnyeit.
Mivel a jóga gyakorlatok egyedi kombinációja, nehéz meghatározni,
melyik alkotóeleme felelős egy konkrét egészségügyi előnyért.
Továbbá a jógatanulmányok gyakran
kevés és változatosságot alig mutató alany vizsgálatán alapulnak,
és nagymértékben önbevallásra épülnek, ami szubjektívvá teszi az eredményt.
Azonban van néhány egészségügyi előny,
amelyeknek nagyobb tudományos támogatottsága van.
Kezdjük a hajlékonysággal és erővel.
Ha jógapozíciókat veszünk fel,
több izomcsoportot is megnyújtunk.
Rövid távon a nyújtás megváltoztathatja
az érintett izmok, ínszalagok és inak víztartalmát, így téve rugalmasabbá őket.
Egy idő után a rendszeres nyújtás stimulálja az őssejteket,
amelyek beépülnek az új izomszövetekbe és más sejtekbe,
melyek rugalmas kollagént állítanak elő.
Továbbá a rendszeres nyújtás csökkenti a test természetes reflexét
az izmok összehúzására,
növeli a fájdalomtűrő képességet a hajlékonyság érdekében.
A kutatók nem találtak egy konkrét jógagyakorlatot,
amely jobban javítja a hajlékonyságot, mint a többi,
így az egyes pozitúrák hatása tisztázatlan.
De más alacsony terheléssel járó gyakorlatokhoz hasonlóan
a jóga is biztonságosan javítja a fittséget és a hajlékonyságot
egészséges emberek esetében.
A jóga potenciálisan hatékony terápiás eszköznek is bizonyult.
Különböző izom- és csontrendszeri rendellenességben szenvedő pácienseknél
a tanulmányok kimutatták,
hogy a jóga hatásosabb volt a fájdalom csökkentésében
és a mobilitás javításában,
mint más alacsony intenzitású gyakorlatok.
A jóga hozzáadása egy meglévő edzésprogramhoz
javítja az erőt és hajlékonyságot olyan nehezen kezelhető állapotoknál,
mint a krónikus derékfájás,
a reumás ízületi gyulladás és a csontritkulás.
A jóga fizikai és légzőgyakorlatok keverékeként
jótékony hatással van a tüdő egészségére is.
Olyan tüdőbetegségek, mint a krónikus hörghurut, a tüdőtágulás és az asztma
szűkítik az oxigént szállító légutakat,
és közben gyengítik azt a membránt, amely oxigént juttat a vérbe.
De a légzőgyakorlatok, mint amilyenek a jógában is találhatók,
lazítják ezekben az átjárókban az izom-összehúzódást,
és javítják az oxigénáramlást.
A véroxigénszint növelése különösen fontos azoknak,
akiknek a szívizma gyenge,
és akiknek ezért nehézséget jelent az oxigén áramoltatása a testben.
Azoknál, akiknek egészséges a szíve,
ez a mozgásforma csökkentheti a magas vérnyomást,
valamint más szív- és érrendszeri megbetegedés kockázatát.
A jóga legszélesebb körben hangoztatott előnye bizonyítható a legnehezebben:
a pszichológiai hatása.
Bár a jóga és a lelki jóllét között régóta kapcsolatot vélnek felfedezni,
kevés meggyőző bizonyíték van arra, hogyan hat a mentális egészségre.
Az egyik legnagyobb állítás,
hogy a jóga javítja a depresszió és a szorongás tüneteit.
Mivel ezen állapotok diagnózisa jelentősen különbözik,
épp úgy, ahogy az eredetük és a súlyosságuk,
nehéz a jóga hatását számszerűsíteni.
Azonban vannak bizonyítékok arra,
hogy a jóga képes csökkenteni a stresszt
ugyanúgy, ahogy a meditáció és a relaxáció is.
A jóga hatásairól szóló kutatások újabb és újabb eredményeket hoznak.
A jövőben átfogóbb tanulmányok szükségesek, több résztvevő bevonásával,
amelyek mérhetik a jóga hatását a szívroham és a rák gyakoriságára,
a kognitív funkcióra és még sok másra.
De egyelőre a jóga
a testedzés, az elmélkedés és a relaxáció ősi hagyománya marad.