Man känner omedelbart igen det periodiska systemet.
Inte bara i alla kemilabb världen runt,
man hittar det på t-shirts, kaffemuggar och duschdraperier.
Men det periodiska systemet är inte bara en trendpryl.
Det är ett prov på stor genialitet,
i samma klass som Taj Mahal, Mona Lisa och glassbakelser -
och skaparen, Dmitri Mendeleev, är en av de stora i vetenskapens hall of fame.
Men varför? Vad är det fantastiska med honom och systemet?
Är det för att han gjorde en omfattande lista av kända grundämnen?
Nej, man får inte en plats i vetenskapens Valhall bara genom att göra en lista.
Förresten, Mendeleev var långt ifrån den första att göra detta.
Är det för att Mendeleev la grundämnen med liknande egenskaper nära varann?
Inte det heller, det hade redan gjorts.
Så vad var Mendeleevs genialitet?
Vi tittar på en av de första versionerna av periodiska systemet från 1870.
Här ser vi ämnena med deras förkortningar arrangerade i en tabell.
Titta på vad som står i tredje kolumnens femte rad.
Det är ett streck där.
Här skapas utrymme för något, det är Mendeleevs briljans.
Strecket är vetenskapen.
Genom strecket där, gav Dmitri ett kraftfullt budskap.
Han sa - och jag citerar här -
Ni har inte upptäckt alla grundämnen än, men tillsvidare tänker jag ge dem namn.
Det är ett steg från aluminium så vi kallar det eka-aluminium,
"eka" betyder ett på sanskrit.
Men än har ingen hittat eka-aluminium, så då vet vi inget om det, eller hur?
Fel! Baserat på var det ligger, så kan jag berätta om hur det borde vara.
För det första, en atom eka-aluminum har en atommassa om 68,
ungefär 68 gånger tyngre än en väteatom.
När man isolerat eka-aluminium, är det en fast metall vid rumstemperatur.
Det är blankt, det leder värme mycket bra,
det kan formas till blad, dras till en lina,
men dess smältpunkt är låg, underligt låg.
Och en kubikcentimeter kommer väga sex gram.
Mendeleev kunde förutsäga dessa egenskaper bara från den tomma platsens position,
och hans kunskap om hur ämnena i närheten betedde sig.
Några år efter denna förutsägelse,
så upptäckte en fransman, Paul Emile Lecoq de Boisbaudran
ett nytt ämne i malmprover
och namngav det gallium efter Gaul, det historiska namnet för Frankrike.
Gallium ligger ett steg från aluminium i det periodiska systemet.
Det är eka-aluminium.
Så var Mendeleevs förutsägelser korrekta?
Galliums atommassa är 69,72.
En kubikcentimeter väger 5,9 gram.
Det är en fast metall vid rumstemperatur,
men smälter vid låga 30 grader Celsius,
85 grader Fahrenheit.
Det smälter i din mun och dina händer.
Mendeleev slog inte bara huvudet på spiken om gallium,
han förutsåg andra ämnen som var okända vid den tiden:
skandium, germanium, rhenium.
Grundämnet han kallade eka-mangan kallas nu teknetium.
Teknetium är ovanligt och hittades först efter att ha blivit syntetiserat
i en cyklotron 1937,
nästan 70 år efter att Dmitri förutsåg dess existens,
30 år efter hans död.
Dmitri dog 1907 utan något Nobelpris, men fick en annan exklusiv utmärkelse.
1955 lyckades forskare vid UC Berkeley skapa 17 atomer av ett tidigare okänt ämne
Detta element fyllde en tom plats i det periodiska systemet på plats 101,
och namngavs 1963 officiellt Mendelevium.
Det finns fler än 800 nobelpristagare,
men bara 15 vetenskapsmän som fått ett grundämne uppkallat efter sig.
Så nästa gång du tittar på periodiska systemet,
oavsett om det är på en vägg i ett klassrum eller på en kaffemugg,
så kommer Dmitri Mendeleev, det periodiska systemets arkitekt,
att titta tillbaka på dig.