Ipari mérnök vagyok.
A célom életem során mindig az volt,
hogy minél több terméket gyártsak le
a legkevesebb erőforrásból és a legkevesebb idő alatt.
Míg a Toyotánál dolgoztam,
csak az autógyártáshoz értettem,
amíg meg nem ismertem Dr. Akira Mijavakit,
aki eljött a gyárunkba, hogy erdőt telepítsen oda azért,
hogy karbonsemlegessé tegye.
Ez annyira lenyűgözött, hogy elhatároztam,
megtanulom ezt a módszert úgy,
hogy önkéntesként csatlakozom a csapatához.
Hamarosan elkezdtem erdőt telepíteni
a saját házam hátsó kertjében,
és így néz ki három év után.
Ezek az erdők,
összevetve a hagyományos telepítésekkel,
tízszer gyorsabban nőnek,
harmincszor sűrűbbek,
és százszor nagyobb a biológiai sokféleségük.
Két évvel az után, hogy elültettem a fákat a kertben,
megfigyeltem, hogy a talaj
nem szárad ki nyaranta,
a területen megforduló madárfajok száma
megduplázódott.
A levegő minősége jobb lett;
idénygyümölcsöket szüretelhetünk,
amelyek erőfeszítés nélkül megteremnek
a hátsó kertben.
Több ilyen erdőt akartam.
Úgy megérintettek ezek az eredmények,
hogy több ilyen erdőt akartam ültetni,
ugyanolyan szakszerűen, ahogy autókat gyártunk,
programot írunk vagy piacvezető üzletágakkal foglalkozunk.
Ezért alapítottam egy céget,
amely teljes körű szolgáltatást nyújt
ezeknek az őshonos fajokból álló, természetes erdőknek a telepítésében.
De ahhoz, hogy az erdőtelepítés elismert üzletág lehessen,
az erdőtelepítés folyamatát
szabványosítani kellett.
Ezért a Toyota Termelési Rendszerét,
amely a minőségéről és a hatékonyságáról ismert,
alkalmaztuk az erdőtelepítés folyamatára.
Például, a Toyota Termelési Rendszer,
a TTR lényege az ún. heidzsunka, a kiegyenlített termelés,
amely különböző autótípusok
gyártását teszi lehetővé
egyetlen összeállító soron.
Ha nem autókkal, hanem fákkal dolgozunk,
ezzel a módszerrel több koronaszintű erdőt tudunk telepíteni.
Ezeknek az erdőknek a vertikális térkihasználása 100%.
Annyira sűrűk,
hogy nem is lehet sétálni bennük.
Például, tudunk ültetni 300 fából álló erdőt
olyan kis területre, mint hat kocsi parkolóhelye.
A költség- és karbonkibocsátás csökkentésének érdekében
helyi biomasszát kezdtünk el használni
talajjavításra és trágyaként.
Például gépben összezúzott kókuszhéjat
és rizsszalmát keverünk össze,
rizshéjport szerves trágyával vegyítünk,
és ezt végül arra a talajra borítjuk,
amelyre az erdőnket ültetjük.
Amint a fákat elültettük,
füvet vagy rizsszalmát használunk talajtakarásra,
hogy az öntözésre felhasznált víz
ne párologjon el.
Ezekkel az egyszerű ötletekkel
olyan áron ültethetünk erdőt,
mintha egy iPhone-t vennénk.
Ma már házakban, iskolákban, még vállalatok gyáraiban is
ültetünk erdőket.
De ez nem elég.
Sokan vannak,
akik a saját kezükbe szeretnék venni a dolgok irányítását.
Mi ezt tesszük számukra lehetővé.
Mostanában egy internetalapú platformon dolgozunk,
ahol nyilvánossá tesszük és megosztjuk
a módszertanunkat,
amelyet használva
bárki telepíthet magának erdőt
a fizikai jelenlétünk nélkül,
csupán a módszereink segítségével.
Egy gombnyomással
megismerhetik térségük
összes őshonos növényfaját.
Egy kis hardveres szonda helyszíni telepítésével
közvetlenül is tudunk talajmintát venni,
és ezt használva lépésről-lépésre segíthetünk
távolról is az erdőtelepítésben.
Mi több, figyelhetjük az erdő fejlődését anélkül,
hogy a helyszínen lennénk.
Véleményem szerint
ez a módszer nagy lehetőségeket rejt.
A megosztás révén valóban visszahozhatjuk őshonos erdeinket.
Nos, amikor hazamennek,
és egy üres földdarabot látnak,
jusson eszükbe, hogy akár erdő is lehet belőle.
Nagyon köszönöm. Köszönöm.
(Taps)