Привіт! Я - Джон Грін,
це прискорений курс світової історії
і сьогодні ми поговоримо про ряд подій,
які зробили можливим для вас перегляд
прискореного курсу.
І також зробили можливою цю студію.
І зробили цей склад, де знаходиться студія.
Склад, до речі,
який вміщує речі для магазинів.
Правильно, прийшов час поговорити про
промислову революцію.
Хоча вона відбулася приблизно у той же час як
і французька, американська, латиноамериканська та гаїтянська революції -
між 1750 і 1850 -
промислова революція була насправді
найбільш революційною з групи.
Аж ніяк, чувак.
Всі ці інші революції призвели до,
так би мовити,
нових кордонів, прапорів та інше.
Ми вивчили 15 000 років історії тут, на прискореному курсі,
мене з минулого.
Кордони й прапори значно змінилися
і продовжують змінюватись. [два в одному: вражаюче й жахаюче]
Але за весь цей час,
нічого не змінилося у тому,
як ми утилізували відходи
чи розташовували питну воду, чи одержували одяг.
Більшість людей жили на або дуже близько до землі, що забезпечувала їх їжею.
[як Eata Pita?]
Окрім кількох винятків,
середня тривалість життя ніколи не перевищувала 35 або була нижче 25.
Освіта було привілеєм, а не правом.
У всіх цих тисячоліттях,
ми ніколи не виготовляли зброї,
яка могла б одразу вбити більше, ніж кілька десятків людей,
або спосіб подорожувати швидше, ніж на конях.
Протягом 15 000 років
більшість людей ніколи не володіли або використовували більше, ніж один предмет,
виготовлений поза межами їхніх громад.
Сімон Болівар не змінив цього,
як і не змінила американська Декларація Незалежності.
У вас є електрика?
Промислова революція.
Чорниця в лютому?
Промислова революція.
Ви живете поза межами ферми?
Промислова революція.
Ви водите машину?
Промислова революція.
Ви отримуєте дванадцять років безкоштовної, гарантованої законом освіти?
[погляньте на вчителя на задньому плані]
Промислова революція.
Ваше ліжко,
ваші антибіотики,
ваш туалет,
ваша контрацепція,
водопровідна вода,
кожна секунда вашого безсоння чи сну:
[кадри]
Промислова революція.
[Вступна музика]
Ось одна проста статистика, яка це підсумовує:
До промислової революції
близько 80% населення планети займалося сільським господарством,
щоб утримати себе й решту 20% людей від голодування.
Сьогодні в Сполучених Штатах
менше 1% людей, заняття яких, - сільське господарство.
Я маю на увазі,
ми зайшли так далеко, що нам навіть не потрібно більше вирощувати квіти.
Стен,
це реально, до речі?
Я не можу навіть сказати чи ці з піни чи цифрові.
То що ж сталося?
ТЕХНОЛОГІЇ!
Ось моє визначення:
Промислова революція була збільшенням виробництва
в результаті застосування машин
і характеризується використанням нових джерел енергії.
Хоча це буде ставати складнішим,
для наших сьогоднішніх цілей,
індустріалізація - це не капіталізм -
хоча, як ми побачимо наступного тижня,
віна пов'язана з сучасним капіталізмом.
І
промислова революція розпочалася близько 1750 року і
поширилася майже по всій Землі,
але розпочалася у Європі, особливо у Великобританії.
Що сталося?
Ну, давайте подумаємо.
Інновації промислової революції
були тісно взаємопов'язані.
Як
погляньмо, наприклад, на британську текстильну промисловість:
Винайдення ткацького верстата Джоном Кейєм у 1733 році
різко збільшило швидкість ткання,
що в свою чергу створило попит на пряжу,
який призвів до таких винаходів, як прядильна машина "Дженні"
і автоматична прялка.
Згодом ці процеси були механізовані з використанням енергії води,
до того часу, як з'явилися парові двигуни, щоб змусити ткацькі верстати літати
на цих величезних бавовняних фабриках.
Найуспішніший паровий двигун був побудований
Томасом Ньюкоменом (Вони нічого не назвуть в мою честь)
[це голландський?]
для відкачування води з шахт.
Завдяки тому, що вода з шахт була відкачана,
там було більше вугілля для забезпечення енергією парових двигунів,
що в підсумку призвело до
захоплення паровим двигуном Ньюкомена
Джеймсом Ваттом (У мене є блок живлення і університет названий в мою честь),
[]
чиї двигуни зробили можливою роботу не лише залізниць й пароплавів,
але й більш ефективних бавовняних фабрик.
І вперше
хімічні речовини, крім застарілої сечі [ви мабуть жартуєте]
Ні, я серйозно,
використовувалися для відбілювання тканин, які люди носили -
перша з яких була сірчана кислота, [звучить надзвичайно подразнююче]
яка виготовлялась у великих кількостях тільки завдяки свинцевій камері,
яка не була б можливою без виробництва свинцю,
яке різко зросло близько 1750 року у Британії
завдяки виробництву леварних цехів, що працювали на вугіллі.
І всі ці фактори поєдналися, щоб зробити більше пряжі
яку можна було б скручувати і вибілювати швидше і дешевше, ніж коли-небудь раніше,
процес, який у підсумку приведе до
падіння курсу монгольських сорочок до $18.
[без винятків!] [ха]
Доступні тепер на DFTBA.com.
Дякую, хмаринка з думками,
за цю безсоромну пропаганду наших гарних, якісних футболок,
доступних на DFTBA.com.
І так, проблема
в тому, що так глибоко взаємопов'язане з індустріалізацією,
справді важко зрозуміти, чому це сталося в Європі,
особливо у Британії.
І питання про те,
чому являється сьогодні одним з найбільш суперечливих запитань
в світовій історії.
Наприклад, ось деякі євроцентричні причини
чому індустріалізація спочатку відбулася в Європі:
Є аргумент культурної вищості, який в основному твердить,
що європейці просто кращі й розумніші за інших.
[хто-небудь поясніть містеру Біну]
Іноді це формулюється як
"."перевершуюча європейська раціональність"
До речі, ви ніколи не здогадаєтесь
звідки походять люди, які наводять такі аргументи -
якщо ви здогадалися, вони - з Європи.
Крім того, інші стверджують,
що лише Європа мала наукову культуру й винаходи,
що зробили можливими створення цих революційних технологій.
Ще одним аргументом є те, що вільніші політичні установи заохочували інновації
і надійний захист прав власності створив стимули для винахідників.
І, нарешті, люди часто посилаються на невелику чисельність населення Європи
тому що невелика населеність вимагає працезберігаючих винаходів.
О,
настав час для відкритого листа?
[це не жовтий стілець, на якому він їде, я просто не можу спокійно дивитися.]
Відкритий лист до парового двигуна.
Але спочатку
погляньмо, що там у секретній комірці сьогодні.
Так, це Тардіс. [ласкаво просимо, хувіанці]
Воістину вершина Британської індустріалізації.
Шановний паровий двигун,
Знаєш, що безглуздо?
Ти насправді ніколи не був удосконалений.
Як ця річ,
що полегшує подорожі в часі,
напевно працює на паровому двигуні.
Майже вся електрика у світі
чи то від вугілля, чи від ядерної енергії,
це всього лише паровий двигун.
Це все лише вода і тепло,
а це говорить про те, на скільки по-справжньому революційним
у промисловій революції було те, що з того часу,
це просто була еволюція.
З найкращими побажаннями, Джон Грін
Так, ви, можливо, чули яке-небудь з цих обгрунтувань
для європейської індустріалізації,
чи, можливо, ви чула інші.
Проблема з усіма ними в тому,
що кожного разу, коли ти думаєш, що знайшов першопричину,
виявляється, що є причина першопричини.
[не схоже на шоу "Загублені"]
Цитуючи Леонардо ді Капріо, Джеймса Кемерона
й операторів вугільних шахт,
"Ми повинні йти глибше". ["Контекст - це все", - Джон Грін]
Але, в будь-якому випадку, проблема з цими Євроцентристськими відповідями
чому вони застосовуються в Китаї чи в Індії, або в обох.
І дуже важливо відзначити, що у 1800 році
було не очевидним, що Європа збирається стати
основною силою у виробництві енергії на найближчі сто років.
У той час
Китай, Індія, а Європа всі були приблизно на тому ж місці
за рівнем промислового виробництва.
По-перше, давайте подивимося на Китай.
Важко прийняти аргумент Європейської культурної переваги,
тому що Китай записував свою історію ще до Конфуція,
і плюс там було все - бронза, живопис і поезія.
Також складно зробити загальне твердження, що
Китай економічно поступався Європі,
оскільки вони винайшли паперові гроші
і вивели на світовий експорт все - від шовку до фарфору.
Я маю на увазі, до індустріальної революції,
приріст населення був безперечною ознакою економічного успіху,
а Китай мав найбільше населення у світі.
[мої квіти щойно були атаковані надлишком освіти]
Я думаю, що це відповідь на питання про те, чи вони цифрові.
[краще б були в наявності на thinkgeek.com, містер Грін. просто кажу..]
Також важко сказати, що Китаю не вистачало винахідництва,
коли вони винайшли порох, друкарні, папір,
і, можливо, компаси.
І в Китаї було більше свободи підприємництва в часи династії Сун,
ніж будь-де у світі.
Дехто стверджує, що в Китаї не могло бути вільного підприємництва,
тому що вони довго намагалися нав'язати монополію
на такі товари, як сіль і залізо.
Це правда,
але коли справа доходить до впровадження тих монополій,
вони зажди закінчуються провалом.
Тому, дійсно, багато в чому,
Китай був підготовленим до промислової революції майже настільки, як Британія.
Чому ж цього не сталося?
Європейці —
зокрема англійці —
мали дві величезних переваги:
По-перше, вугілля.
Якщо ви простежити історію вдосконалення транспорту чи зв'язку,
ефективності промислового виробництва
чи хімічного виробництва,
завжди все зводиться до вугілля,
тому що промислова революція - це використання різних форм
енергії для автоматизації виробництва.
І
Англія мала великі запаси вугілля, які були близько до поверхні,
це означало, що його було дешево добувати,
тому воно швидко замінило дерево для обігріву, приготування їжі та ін.
Тому це спонукало британців шукати більше вугілля.
Єдина проблема з видобутком вугілля,
окрім самого процесу,
ви розумієте, ніби,
смертельно і все таке,
що вугільні шахти постійно затоплювало.
Я думаю, видобувати вугілля теж трохи проблематично для
здоров'я
ви розумієте, планети.
["Знаєте, що я маю на увазі?"]
Але,
через те, що стимулом було отримати якомога більше вугілля з землі,
були винайдені парові двигуни, щоб качати воду з шахт.
І, оскільки перші парові двигуни були дуже непродуктивними,
вони потребували дешевих і багатих джерел палива для роботи
а саме - вугілля,
це означало, що вони були набагато кориснішими для англійців, ніж решті.
Тому парові двигуни використовували дешеве британське вугілля, щоб підтримувати
британське вугілля дешевим і дешеве британське вугілля дало можливість
для всього - від залізниць до сталі,
що, як і багато іншого в промисловій революції,
створило позитивний зворотний зв'язок.
Оскільки вони біжать по рейках, залізниці потребували сталі.
І, оскільки вони досить важкі,
сталь потребувала залізниць.
По-друге, там були зарплати.
Великобританія (і меншою мірою Нижні країни)
мала найвищу заробітну плату у світі на початку 18 століття.
В 1725 році, зарплати в Лондоні, були рівноцінними 11 грам
срібла в день.
В Амстердамі, вони були 9 грам.
У Пекіні, Венеції і Флоренції, вони були менше 4.
І в Делі - менше 2.
Не зовсім зрозуміло, чому зарплата у Великобританії була такою високою.
Як,
довід про те, що Чорна смерть так сильно зменшила населення,
що це посилило ринки праці,
але це не пояснює, чому заробітна плата залишалася низькою
в спустошеній чумою Італії.
В основному, високі зарплати в поєднанні з дешевою вартістю палива означало,
що було економічно раціональним для виробників дивитися на машини
як на спосіб зниження своїх виробничих витрат.
Цитуючи історика Роберта Аллена:
“Зарплати були високі, а енергія дешевою. Такі ціни привели прямо до
промислової революції, даючи компаніям сильний стимул винаходити технології,
які б замінювали працю на капітал і вугілля."
Стен,
Я трохи хвилююсь через те, що люди звинуватять мене в Євроцентризмі.
Звичайно,
інші звинуватять мене в анти-Європейських переконаннях.
У мене немає упереджень проти Європи.
Я люблю Європу.
Європа дала мені багато з моїх улюблених сирів,
катання на бігових лижах
і Чарлі Чапліна,
хто надихнув сучасний малюнок Даніки.
Факт перебування вугілля біля земної поверхні у Британії,
не може бути приписаний британській культурній першості.
Але питання з зарплатами дещо відрізняється, тому що це звучить так,
ніби лише європейці були достатньо розумними, щоб платити високі зарплати.
Залишається розглянути останню річ:
Індія була найбільшим у світі виробником бавовняних тканин,
незважаючи на виплату найнижчих зарплат у світі.
Індійське сільське господарство було настільки продуктивним, що працівників
могли утримувати за дуже низькою ціною.
І це, в поєднанні з великою чисельністю населення,
означало, що індійське виробництво текстилю
могло бути дуже продуктивним без використання машин,
тому їм не потрібна була індустріалізація.
Але що є важливішим, з нашої точки зору,
є серйозні підстави вважати,
що виробництво індійської бавовни пришвидшило Британську індустріалізацію.
Бавовняні тканини призвели до початку промислової революції,
і головною причиною того, що Британія так розпочала виробництво бавовняних тканин,
був неймовірно високий попит.
Вони були зручнішими, ніж вовняні вироби,
й, до того ж, дешевшими,
тому що бавовна могла бути імпортована з Індії за низькою вартістю.
Тому,
індійська бавовна створила попит
а потім Британські виробники інвестували кошти в машини,
(і імпортні індійські ноу-хау)
щоб збільшити виробництво на стільки, щоб можна було конкурувати з Індією.
І ось хоча б один із способів, в яких Європейська індустріалізація
була справді світовим феноменом.
Для тих з вас, кому подобаються такі спірні й суперечливі
культурні історичні дебати, є хороші новини.
Наступного тижня
ми поговоримо про капіталізм.
[не можу дочекатись, щоб прочитати коментарі]
Дякую за перегляд, побачимося.
Прискорений курс
знятий і зрежисований Стеном Мюллером.
Наш сценарист - Даніка Джонсон.
Програма написана моїм вчителем історії
Раулем Майєром і мною.
Нас вдало інтернує Мередіт Данко.
І наша графічна команда - хмаринка з думками.
Фразою минулого тижня була
"Нова англійська революція".
Якщо бажаєте запропонувати майбутні фрази тижня,
можете зробити це в коментарях,
де ви також можете знайти фразу цього тижня
або поставити питання про сьогоднішнє відео,
на які дасть відповіді наша команда істориків.
Дякую, що дивились прискорений курс.
Особливі вітання нашому єдиному платиновому телеглядачеві
Лупі Фіаско.
І, як кажуть в моєму рідному місті,
не забудьте "Моя філософія, як кольоровий телевізор, тут все чорно-біле".