Nyolc mai amerikai állam
régebben Mexikóhoz tartozott.
Üdv a History Lists-nél!
Nézzük, hogyan álltak régen a dolgok Texastól délre.
A maják
A maják a Yucatán-félszigeten éltek
több, mint 1000 éven keresztül.
A maják fejlett ismeretekkel rendelkeztek
a csillagászat és matematika területén.
Az európaiaknál évszázadokkal korábban ismerték a nulla fogalmát
és az egyetlen Kolumbusz előtti írásrendszer
is hozzájuk köthető.
Városaik összetettek voltak. Iskolák, könyvtárak,
kórházak és még sportarénák is helyet kaptak bennük.
Amitől mindez méginkább lenyűgöző, az az,
hogy a maják nem rendelkeztek folyókkal, tavakkal vagy természetes
forrásokkal, mely friss ivóvizet biztosított volna.
Bonyolult vízvezeték-hálózatot és földalatti ciszternákat
építettek, hogy elegendő esővizet tudjanak
összegyűjteni és tárolni.
Furcsa mód azonban, mire a spanyolok megjelentek az Újvilágban,
meglepetten látták, hogy ezen városok nagy része
már elhagyatott volt.
Mai napig nem tudjuk biztosan, mi történt
de valószínűleg betegség, szárazság
és a környezet kihasználása
vezetett civilizációjuk összeomlásához.
Beszéljünk az Aztékokról.
Ez a nép 'Mexikának' hívta magát,
melyről Mexikó országa később
a nevét kapta.
"Csinampákra" építkeztek,
vagyis mesterséges szigetekre, amiket gyökerek,
karók, üledék és valószínűleg ürülék tartott össze.
Akárcsak a maják, szerettek csokoládét készíteni,
embereket feláldozni az isteneknek és 'ulamát' játszani
mely egy olyan sport volt, ami gyakran végződött sérüléssel
vagy akár halállal, és gyakran ezzel oldották meg
konfliktusaikat háborúzás helyett.
Több mint 5 millió ember tartozott a birodalmukba
mely parttól partig nyúlt
és rengeteg sarcot követelt.
Nem igazán kedvelték őket alattvalóik
és mikor Cortez megérkezett,
a birodalom nagy részét ellenük tudta fordítani.
Az Aztékok civilizációjának 3 dolog vetett véget:
éhezés, feketehimlő és belső árulás.
Csak mondom... annyi ember feláldozása
után lehetséges, hogy visszanyalt a fagyi.
Mindez pedig kikövezte az utat a spanyol kolonizációnak.
Tenocstitlant földdel tették egyenlővé
és a helyére felépült Nueva España új fővárosa:
Mexikóváros.
Mivel a tlaxcalan nép segített legyőzni az aztékokat,
megtarthatták saját neveiket
és hagyományos uralkodásuk egy részét is.
Más törzsek nem jártak ilyen jól.
Végtére is Miguel Hidalgo y Costilla, egy katolikus pap
harcba hívta Nueva España népeit
országuk függetlenségéért.
Elfogták és kivégezték,
de ez sem akadályozta meg, hogy Mexikó
1821-ben alkotmányos monarchiává váljon.
Itt a forradalom ideje!
Az ország gazdasági virágzásnak indult
Porfirio Diaz stabil de szörnyen korrupt
diktatúrája alatt.
Azonban a társadalomba asszimilált bennszülöttek
egyre szegényebbek
és dühösebbek lettek
mivel a saját terményeikből
nem ehettek.
A feltörekvő középosztálynak szintén nem tetszett
kormányuk korruptsága, és a két csoport
összefogott a rezsim megdöntése érdekében.
A diktatúra bukása után liberális demokráciát hoztak létre
és egy gazdag idealistát, Francisco Maderót
választották elnöknek.
Nem próbálom szépíteni...
elég hamar merénylet áldozata lett
mielőtt bármit tehetett volna.
Mexikói-Amerikai háború