Chris Anderson: Elon, hvilken slags skør drøm
kunne overbevise dig om overhovedet at overveje
at gå op imod bilindustrien ved at bygge en udelukkende elektrisk bil?
Elon Musk: Jamen, det går tilbage til da jeg gik på universitetet.
Jeg tænkte på hvilke problemer der med størst sandsynlighed
vil påvirke verdens fremtid eller menneskehedens fremtid?
Jeg mener det er ekstremt vigtigt at vi har bæredygtige transportmidler
og en bæredygtig energiproduktion.
Den slags overordnet bæredygtig energi
er det største problem som vi skal løse i dette århundrede,
uafhængigt af miljøovervejelser.
Faktisk, selv hvis produktion af CO2 var godt for miljøet,
forudsat at vi kommer til at løbe tør for kulbrinter.
vi skal finde nogle bæredygtige måder at fungere på.
CA: Det meste af den amerikanske elektricitet kommer fra
at brænde fossile brændstoffer.
Hvordan kan en elektrisk bil der slutter sig til den elektricitet hjælpe?
EM: Præcis. Der er to elementer til det svar.
Et er, at selv hvis man tager den samme brændstofkilde
og producerer kraft på kraftværket
og bruger den til at oplade elektriske biler, er det stadigvæk en bedre løsning.
Så hvis man ser på, for eksempel, naturgas,
som er den mest almindelige kulbrintekilde til brændstof,
hvis man brænder det af i en moderne
General Electric naturgasturbine,
får man en effektivitet på cirka 60 procent.
Hvis man putter den samme brændstof i en bil med en eksplosionsmotor,
får man en effektivitet på ca. 20 procent.
Og grunden til det er, at i det stationære kraftværk,
kan man tillade sig at have noget der vejer meget mere,
fylder meget,
og hvor man kan tage overskudsvarmen
og drive en dampturbine og generere
en sekundær strømkilde.
Så dybest set, selv efter man tager højde for transmission tab og alt det,
selv når man bruger den samme brændstof, står man stadig dobbelt så godt
i forhold til at lade en bil op, end når man brænder det af på kraftværket.
CA: Den skala sikrer effektivitet.
EM: Ja, det gør det.
Og så er den anden pointe, at vi har brug for bæredygtige måder
til at generere energi på alligevel, strømproduktion.
I lyset af at vi skal løse bæredygtig strømproduktion,
så giver det mening for os at have elektriske biler
som transportmiddel.
CA: Vi har nogle videoer her
af Teslaen der samles,
som, hvis vi kan vise det første filmklip --
Hvad er det innovative ved denne process i dette køretøj?
EM: Bestemt. For at fremskynde den elektriske transports fremskridt,
og jeg bør sige at jeg tror, faktisk,
at alle transportmidler bliver fuldt elektriske
med raketter som den ironiske undtagelse.
Der er bare ikke nogen vej uden om Newtons tredje lov.
Spørgsmålet er hvordan man accelerer
den elektriske transports fremskridt?
Og for at være i stand til at gøre det for biler, skal man opfinde
en virkelig energieffektiv bil,
og det betyder at gøre den utrolig let,
og det man ser her
er den eneste bil hvor karroseriet og chassiet udelukkende er lavet af aluminium
der laves i Nordamerika.
Faktisk, anvendte vi mange raketdesignteknikker
til at lave bilen meget let på trods af at den har et meget stort batteri.
Og så har den også den laveste vindmodstand
af de biler der er i den størrelse.
Som resultat deraf, er energiforbruget meget lavt,
og den har det mest avancerede batteripakke,
og det er det der giver den en rækkevide der er konkurrencedygtig,
så man faktisk kan have en rækkevide der er noget der ligner 400 kilometer.
CA: Jeg mener, de batteripakker er utrolig tunge,
men tror du på at tallene stadig kan fungere i din fordel --
ved at kombinere et let chassis, et tungt batteri,
kan man stadig opnå en spektakulær effektivitet.
EM: Præcis. Resten af bilen skal være utrolig let
for at kompensere for pakkens masse,
og så skal man have en meget lav vindmodstand for at have en god rækkevide på motorvejen.
Faktisk, kunder til S modellen
konkurrerer faktisk på en måde med hinanden
for at prøve og få den højest mulige rækkevide.
Jeg tror der var en der for nylig fik 675 kilometer ud af en enkelt opladning.
CA: Bruno Bowden, der er her, gjorde det,
slog verdensrekorden. EM: Tillykke.
CA: Det var den gode nyhed. Den dårlige nyhed var at
for at gøre det, skulle han køre med en konstant fart på 29 kilometer i timen
og blev stoppet af politiet. (Latter)
EM: Jeg mener, man kan bestemt køre --
hvis man kører 105 kilometer i timen i den,
under normale omstændigheder,
er 400 kilometer et rimeligt tal.
CA: Lad os vise det andet videoklip
der viser Teslaen i aktion på isen.
Det her er, for øvrigt, slet ikke et hib imod The New York Times.
Hvad er den mest overraskende ting ved oplevelsen
af at køre bilen?
EM: Ved at skabe en elektrisk bil,
er bilens lydhørhed helt utrolig.
Vi ville virkelig gerne have at folk følte at det var
som om de næsten smeltede sammen med bilen,
så man på en eller anden måde har det som om man er et med bilen,
og i takt med at man svinger rundt i hjørnerne og accelererer, så sker det bare,
ligesom at bilen har ESP.
Man kan gøre det med en elektrisk bil fordi den er så lydhør.
Det kan man ikke gøre med en benzinbil.
Jeg mener det er en virkelig stor forskel,
og mennesker oplever det kun når de prøver en prøvetur.
CA: Jeg mener, dette er en smuk men kostbar bil.
Er der en fremtidsplan hvor dette en gang bliver
et køretøj til masserne?
EM: Tja. Målet med Tesla har altid været
at have en form for en tretrins process,
hvor version et var en kostbar bil i et lille antal,
version to prismæssigt er middelklasse og antallet er medium,
og så version tre ville være lav pris, stort antal.
Vi er på trin to på dette tidspunkt.
Vi havde en sportsvogn til $100.000, som var Roadster.
Så har vi Model S, som starter ved omkring 50.000 dollars.
Og vores tredje generations bil, som forhåbentligvis
kommer om cirka tre eller fire år
vil være en bil til 30.000 dollars.
Men når man har en virkelig ny teknologi,
tager det generelt set cirka tre store versioner
for at gøre det til et attraktivt massemarkeds produkt.
Så jeg mener at vi gør fremskridt på det område,
og jeg er sikker på at vi nok skal nå dertil.
CA: Jeg mener, lige nu, hvis man rejser på korte afstande,
kan man køre, man kan komme tilbage, så kan man oplade den hjemme.
Der er ikke et stort, nationalt netværk af ladestationer nu der er hurtigt.
Ser du det komme, virkelig, oprigtigt,
eller kun på få vigtige ruter?
EM: Der er faktisk langt flere ladestationer
end folk er klar over,
og hos Tesla har vi udviklet noget
der hedder Supercharging teknologi,
og vi tilbyder det hvis man køber en Model S
gratis, for evigt.
Så det er måske noget som mange folk ikke er klar over.
Vi har faktisk dækket Californien og Nevada,
og vi er på hele østkysten
fra Boston til D.C.
I slutningen af dette år, vil man være i stand til at køre
fra L.A. til New York
udelukkende ved brug af Supercharger netværket,
som lader fem gange hurtigere op end noget andet.
Og det vigtigste er at have et forhold mellem start og stop,
at stoppe tiden, på cirka seks eller syv.
Så hvis man kører i tre timer,
skal man stoppe i 20 eller 30 minutter,
fordi det er normalvis så lang tid folk stopper.
Hvis man begynder sin tur klokken 9 om morgenen,
skal man stoppe ved middagstid for at få en bid mad,
gå på toilet, kaffe, og komme afsted.
CA: Så dit forslag til forbrugere er, for at lade fuldt op, at det kan tage en time.
Det er almindeligt -- forvent ikke at kunne smutte derfra efter 10 minutter.
Vent en time, men den gode nyhed er,
man hjælper med at redde planeten,
og for øvrigt, er strømmen gratis. Man betaler ikke noget.
EM: Faktisk, det vi forventer er at mennesker
stopper cirka 20 eller 30 minutter, ikke i en time.
Det er faktisk bedre at køre cirka 260, 270 kilometer
og så stoppe en halv time
og så køre videre.
Det er den naturlige rytme i en tur.
CA: Okay. Dette er kun en streng på din energibue.
Du har arbejdet på dette solcelle firma SolarCity.
Hvad er der usædvanligt ved det?
EM: Jamen, som jeg nævnte tidligere,
skal vi have en bæredygtig strømproduktion
lige så vel som forbrug,
så jeg er temmelig sikker på at de primære måder
at generere strøm på vil være solceller.
Jeg mener, det er i virkeligheden indirekte fusion, faktisk.
Vi har denne kæmpe fusion generator i himlen der hedder solen,
og vi skal bare bruge en lille smule af den energi
til menneskehedens formål.
Det de fleste mennesker ved men ikke er klar over at de ved
er at verden næsten udelukkende er soldrevet allerede.
Hvis solen ikke var der, ville vi være en frossen iskugle
på -270 grader celsius,
og solen driver hele nedbørssystemet.
Hele økosystemet er soldrevet.
CA: Men i 4,5 liter benzin er der,
reelt set, tusindvis af år af solkraft
komprimeret ned i et lille rum,
så det er svært at få tallene til at gå op lige nu med hensyn til solceller,
og for bare at kunne konkurrere med, for eksempel, naturgas,
skifergas. Hvordan vil du bygge en forretning her?
EM: Jamen faktisk er jeg fortrøstningsfuld om at solkraft
vil slå alt, uden problemer, inklusiv naturgas.
(Bifald) CA: Hvordan?
EM: Det skal det, faktisk. Hvis det ikke gør det, er vi i store problemer.
CA: Men du sælger ikke solpaneler til forbrugerne.
Hvad gør du?
EM: Nej, det gør vi faktisk. Man kan købe et solcelleanlæg
eller man kan lease et solcelleanlæg.
De fleste mennesker vælger at lease.
Og det der er med solkraft er at
der er ikke noget drivmiddel eller driftsomkostninger,
så når det er installeret, så er det der.
Det virker i årtier. Det vil formodentlig virke i et århundrede.
Så derfor, det der er vigtigt at gøre er at få
installationsomkostningerne så langt ned som muligt,
og så få omkostningerne af finansieringen ned,
fordi den rente -- det er de faktorer der driver omkostningerne på solkraft.
Og vi har gjort kæmpestore fremskridt i den retning,
og det er derfor jeg er sikker på at vi rent faktisk kommer til at slå naturgas.
CA: Så dit nuværende tilbud til forbrugerne er,
lad være med at betale så mange penge til at starte med.
EM: Nul. CA: Betal ingen penge til at starte med.
Vi installerer selv panelerne på dit tag.
Så betaler man, hvor lang tid er den typiske lease kontrakt?
EM: En typisk lease kontrakt er 20 år,
men værdien af tilbuddet er, som du prøver at hentyde til, temmelig ligetil.
Det er ingen penge nu, og ens elregning reduceres.
Temmelig god handel.
CA: Det ligner en sejr for forbrugeren.
Ingen fare, man betaler mindre end man betaler nu.
For dig, er drømmen her så --
jeg mener, hvem ejer elektriciteten fra de paneler på lang sigt?
Jeg mener, hvordan drager du, firmaet, fordel?
EM: Jamen, dybest set,
indsamler SolarCity en stor klump kapital
fra for eksempel, et firma eller en bank.
Google er en af vores største medspillere.
Og de har et forventet udbytte af den kapital.
Med den kapital, køber og installerer SolarCity panelerne på taget
og pålægger så husejeren eller virksomhedsejeren
en månedlig lease betaling, som er mindre end elregningen.
CA: Men du får selv en langsigtet kommerciel fordel af den kraft.
Du bygger på en måde en ny type distribueret forsyning.
EM: Præcis. Det beløber sig til
en kæmpe distribueret forsyning.
Jeg mener det er en god ting, fordi forsyninger
har været et monopol, og folk har ikke haft noget valg.
Så det er reelt set første gang
at der har været konkurrence om dette monopol,
fordi forsyningsværkerne har været de eneste
der har ejet strømnettet, men nu er det på ens tag.
Så jeg mener det faktisk giver magt
til husejerne og virksomhedsejerne.
CA: Og du forstiller dig virkelig en fremtid
hvor størstedelen af strømmen i USA,
i løbet af et årti eller to, eller i løbet af din livstid, at det bliver solkraft?
EM: Jeg er meget sikker på at der vil være pluralitet i strøm fra solen,
og sandsynligvis størstedelen,
og jeg forudser at det vil være en pluralitet indenfor 20 år.
Jeg indgik det væddemål med nogen -- CA: Definitionen af pluralitet er?
EM: Mere fra solen end fra nogen anden kilde.
CA: Ah. Hvem indgik du væddemålet med?
EM: Med en ven der forbliver navnløs.
CA: Bare mellem os. (Latter)
EM: Jeg indgik det væddemål, tror jeg, for to eller tre år siden,
så indenfor groft set 18 år,
mener jeg vi vil se mere strøm fra solen end fra nogen anden kilde.
CA: Okay, så lad os kigge på et andet væddemål du har indgået
med dig selv, vil jeg tro, et lidt skørt væddemål.
Du tjente nogle penge på salget af PayPal.
Du besluttede dig for at starte et rumfartsselskab.
Hvorfor i alverden ville nogen gøre det?
(Latter)
EM: Det spørgsmål har jeg fået tit, det er rigtigt.
Mennesker sagde, "Har du hørt vitsen om fyren
der tjente en lille formue på rumfartsindustrien?"
Selvfølgelig er pointen, "Han startede med en stor en."
Så jeg fortæller mennesker, jamen, jeg prøvede at regne ud
hvad den hurtigste måde var til at forvandle en stor formue til en lille en.
Og de kiggede på mig, som om de tænkte, "Er han alvorlig?"
CA: Og det var du, mærkeligt nok. Så hvad skete der?
EM: Det var tæt på. Det var lige ved at det gik galt.
Vi kom meget tæt på fiasko,
men det lykkedes os at komme igennem den tid i 2008.
Målet med SpaceX er at prøve at gøre fremskridt indenfor raketteknologien,
og specielt at prøve at knække et problem
som jeg mener er altafgørende
for at menneskeheden kan blive en rum-rejsende civilisation,
og det er at have en hurtig og genanvendelig raket.
CA: Vil menneskeheden blive en rum-rejsende civilisation?
Så det var din drøm, på en måde, fra ung af?
Du har drømt om Mars og hinsides?
EM: Jeg byggede raketter da jeg var barn,
men jeg havde ikke troet jeg ville blive involveret i dette.
Det var i virkeligheden mere fra den synsvinkel om
hvad skal der ske for at
fremtiden kan være en spændende og inspirerende en af slagsen?
Og jeg mener virkelig der er en fundamental forskel,
hvis man prøver at kigge ind i fremtiden,
mellem en menneskehed der er en rum-rejsende civilisation,
der er derude og udforske stjernerne, på adskillige planeter,
og jeg mener det er virkelig spændende,
sammenlignet med en hvor vi i al evighed er begrænset til Jorden
indtil en eventuel udryddelsesbegivenhed.
CA: Du har på en eller anden måde nedskåret omkostningen af at bygge
en raket med 75 procent, afhængigt af hvordan man beregner det.
Hvordan i alverden har du gjort det?
NASA har gjort dette i årevis. Hvordan har du gjort det?
EM: Jamen, vi har gjort betydelige fremskridt
i teknologien om skrog, motorerne,
elektronikken og opsendelsesprocessen.
Der er en lang liste af innovationer
som vi har fundet på
der er lidt svære at formidle i denne samtale, men --
CA: Ikke mindst fordi du stadig kan blive kopieret, ikke?
Du har ikke patenteret disse ting. Det er virkelig interessant for mig.
EM: Nej, vi patenterer ikke. CA: Du patenterede det ikke fordi du mener det er
mere farligt at patentere end ikke at patentere.
EM: Siden vores primære konkurrenter er nationale regeringer,
er efterlevelsen af patenterne tvivlsom. (Latter) (Bifald)
CA: Det er virkelig, virkelig interessant.
Men den store innovation ligger stadig foran os,
og du arbejder på den nu. Fortæl os om dette.
EM: Okay, så den store innovation --
CA: Faktisk, lad os vise den video og du kan fortælle os det der sker her.
EM: Bestemt. Det der er ved raketter er at
de er alle sammen ikke genanvendelige.
Alle raketter der flyver i dag er totalt ikke-genanvendelige.
Rumraketten var et forsøg at lave en genanvendelig raket,
men selv hovedtanken i rumraketten blev smidt væk hver gang,
og delene der kunne genbruges
krævede ni måneder af en gruppe på 10.000 at renoverende så det kan bruges.
Så rumraketten endte med at koste en milliard dollars per flyvetur.
Det fungerer tydeligvis ikke særlig godt for --
CA: Hvad skete der lige der? Vi så lige noget lande?
EM: Det er rigtigt. Det er vigtigt at rakettens etaper
kan komme tilbage, kan komme tilbage til opsendelsesstedet
og være klar til at blive sendt afsted igen i løbet af timer.
CA: Wow. Genanvendelige raketter. EM: Ja. (Bifald)
Og det mange mennesker ikke er klar over er,
at omkostningerne af brændstoffet, af drivmidlet, er meget lille.
Det er meget lig et jetfly.
Omkostningen af drivmidlet er omkring 0,3 procent
af omkostningen på raketten.
Det er muligt at opnå, lad os sige,
groft set en forbedring på hundrede gange i omkostningen på rumflyvning
hvis man kan genanvende raketten effektivt.
Det er derfor det er så vigtigt.
Alle de transportmidler vi bruger,
hvad enten det er fly, tog, biler, cykler, heste,
er genanvendelige, men ikke raketter.
Vi skal løse dette problem for at blive en rum-rejsende civilisation.
CA: Du stillede mig spørgsmålet tidligere
om hvor populært det ville være at rejse på krydstogt
hvis man skulle brænde sine skibe bagefter. EM: Krydstogter er bestemt dybt problematiske.
CA: Helt sikkert mere kostbare.
Det er potentielt absolut forstyrrende teknologi,
og, jeg tror, det baner vej for at din drøm faktisk kan tage,
på et tidspunkt, kan tage menneskeheden til Mars på stor skala.
Du vil gerne se en koloni på Mars.
EM: Ja, præcis. SpaceX, eller en eller anden kombination
af virksomheder og regeringer, skal gøre fremskridt
i den retning med at gøre livet multi-planetarisk,
med at oprette en base på en anden planet,
på Mars -- værende den eneste realistiske mulighed --
og så bygge den base op
til vi er en ægte multi-planets art.
CA: Fremskridtet med dette "lad os gøre det genanvendeligt,"
hvordan går det? Det var bare et simulations filmklip vi så.
Hvordan går det?
EM: Vi gør faktisk, vi har gjort nogle gode fremskridt for nylig
med noget vi kalder Grasshopper Test Project,
hvor vi tester den vertikale landingsdel af projektet,
den slags terminale del der er temmelig indviklet.
Og vi har haft nogle gode test.
CA: Kan vi se det? EM: Ja.
Det er bare for at give jer en ide om målestoksforholdet.
Vi klædte en cowboy ud som Johnny Cash
og fæstnede mannequinen til raketten. (Latter)
CA: Okay, lad os så se filmklippet,
fordi dette er faktisk forbløffende når man tænker over det.
I har aldrig set dette før. En raket der affyres og så --
EM: Ja, den raket er omkring på størrelse
med en bygning på 12 etager.
(Raket affyring)
Nu svæver den på cirka 40 meter,
og den korrigerer konstant
vinklen, hældningen og drejningen på hovedmotoren,
og vedligeholder retningen med kolde gas-thrustere.
CA: Hvor fedt er det? (Bifald)
Elon, hvordan har du gjort dette?
Disse projekter er så -- Paypal, SolarCity,
Tesla, SpaceX, de er så fantastisk forskellige,
det er så ambitiøse projekter på stor målestok.
Hvordan i alverden har en person
været i stand til at innovere på denne måde?
Hvad er det ved dig?
EM: Det ved jeg ikke, faktisk.
Jeg har ikke et godt svar til dig.
Jeg arbejder meget. Jeg mener, meget.
CA: Jamen, jeg har en teori. EM: Okay. Udmærket.
CA: Min teori er at du har
en evne til at tænke på et system niveau af design
der trækker design, teknologi, og forretning sammen,
så hvis TED var TBD, design, teknologi og forretning,
i en pakke,
syntetisere det på en måde som meget få mennesker kan og --
og dette er den afgørende ting -- føle dig så forbandet selvsikker
på en faldet på plads måde der gør at du tager skøre risici.
Du satte din formue på det, og det lader til at du har gjort det adskillige gange.
Jeg mener, det er der nærmest ingen der kan gøre.
Er det -- kunne vi få noget af den hemmelige opskrift?
Kan vi sætte det ind i vores uddannelsessystem? Kan nogen lære det af dig?
Det er virkelig utroligt hvad du har gjort.
EM: Jamen tak. Mange tak.
Jamen, jeg mener at der er et godt skelet for en god tankegang.
Det er fysik. Du ved, en slags fornuftsprincipper.
Generelt set mener jeg der er -- det jeg mener med det er,
kog tingene ned til deres fundamentale sandhed
og ræsonner opad derfra,
i modsætning til at argumentere ud fra analogier.
Gennem det meste af vores liv, går vi gennem livet
ved at argumentere ud fra analogier,
hvilket dybest set betyder at vi med små variationer kopierer det andre mennesker gør.
Og det skal man gøre.
Ellers ville man, mentalt, ikke være i stand til at komme igennem dagen.
Men hvis man vil gøre noget nyt,
skal man bruge fysik tilgangen.
Fysikken prøver virkelig at finde ud af at opdage
nye ting der er kontraintuitive, ligesom kvantefysik.
Det er virkelig kontraintuitivt.
Jeg mener det er vigtigt at gøre det,
og så virkelig også lægge mærke til negativ respons,
og opfordre til det, især fra venner.
Det lyder som et simpelt råd,
men det er de færreste der gør det,
og det er utrolig nyttigt.
CA: I drenge og piger der ser med, læs fysik.
Lær af denne mand.
Elon Musk, jeg ville ønske vi havde hele dagen, men mange tak fordi du kom til TED.
EM: Tak. CA: Det var fedt. Det var virkelig, virkelig sejt.
Se engang. (Bifald)
Buk engang. Det var fantastisk.
Mange tak.