Začne se s kašljem
ali piskanjem.
Kmalu začutite tiščanje v prsih.
Dihanje se pospeši in postane plitvo,
zato ostanete brez zraka.
To so tipični znaki astmatičnega napada.
Preko 300 milijonov ljudi po svetu trpi za astmo,
in vsako leto zaradi nje umre okoli 250,000 ljudi.
A zakaj sploh dobijo astmo in zakaj je lahko smrtonosna?
Astma vpliva na dihalni sistem,
posebej na manjše dihalne poti,
kot so bronhiji in bronhioli.
Te dihalne poti so od znotraj obložene z oblogo sluzi,
ki jo obkroža sloj gladkih mišic.
Pri astmatikih so te dihalne poti kronično vnete,
zato so lahko preveč odzivne na določene sprožilce.
Taki sprožilci so denimo tobačni dim,
cvetni prah,
prah,
dišave,
telesna vadba,
mrzlo vreme,
stres,
celo navadni prehlad.
Ko so astmatiki izpostavljeni tem sprožilcem,
lahko pride do astmatičnega napada ali poslabšanja astme.
Ampak kako ti vsakdanji dejavniki pripeljejo do astmatičnega napada?
Če je astmatik izpostavljen sprožilcu,
se mišični obroči okoli majhnih dihalnih poti v pljučih
skrčijo in zožijo.
Hkrati sprožilec poslabša vnetje,
sluzna obloga nabrekne
in izloči več sluzi.
Ponavadi
telo s sluzjo lovi in čisti delce, kot sta prah ali cvetni prah,
a med astmatičnim napadom
blokira ozke dihalne poti, zato je še težje dihati.
Ti učinki pripeljejo do astmatičnih simptomov.
Krčenje gladkih mišic povzroči občutek tesnobe v prsih.
Pretirana sluz ter povečano vnetje pripeljeta do kašlja.
Kaj pa piskanje?
To je posledica zožanih dihalnih poti,
saj zrak piska, ko gre skozi ozke prehode.
Zaradi teh simptomov se bolniku lahko zdi, da mu zmanjkuje zraka.
A v nasprotju z intuicijo, je med astmatičnim napadom
zaradi vnetja morda težje izdihniti kot vdihniti.
Sčasoma to privede do presežka zraka v pljučih,
čemur pravimo hiperinflacija.
Zaradi zraka, ujetega v pljučih, se mora telo bolj truditi,
da zrak potiska v pljuča in iz njih.
To lahko pripelje do zmanjšane dobave kisika v organe in tkiva.
Če hudega astmatičnega napada ne zdravimo,
včasih telo ne zdrži.
To lahko povzroči smrt zaradi pomanjkanja kisika.
Kako lahko preprečimo te neprijetne, morda smrtonosne napade
pri astmatikih?
En način je z zmanjšanjem prisotnosti sprožilcev.
Na žalost je svet nepredvidljiv
in izpostavljenosti sprožilcem ne moremo vedno nadzorovati.
Tu pomagajo inhalatorji, glavni pripomoček za astmatike.
Inhalatorji pomagajo nadzorovati in preprečevati simptome astme.
Zdravilo prepeljejo po obolelih dihalnih poteh
s pomočjo tekoče meglice ali finega prahu ter zdravijo težavo, kjer je nastala.
Obstajajo v dveh oblikah.
Eno so zdravila, ki lajšajo,
ki takoj zdravijo simptome in vsebujejo beta agoniste.
Beta agonisti sprostijo napete mišice
in razširijo dihalne poti, da lahko več zraka pride v pljuča in iz njih.
Druga vrsta inhalatorjev deluje kot preventivno zdravilo,
ki dolgoročno zdravi simptome astme
in vsebuje kortikosteroide.
Kortikosteroidi zmanjšujejo občutljivost dihalnih poti ter vnetje,
da lahko astmo bolje nadzorujemo.
So tudi ključni za preprečevanje dolgotrajne škode
zaradi kroničnega vnetja,
ki lahko povzroči brazgotine na dihalnih poteh.
Inhalatorji so zelo učinkoviti
in mnogim pomagajo bolje živeti.
Čeprav smo pri zdravljenju in diagnosticiranju astme
precej napredovali,
še vedno ne poznamo njenih vzrokov.
Trenutno verjamemo, da je gre za kombinacijo genetskih
in okoljskih dejavnikov,
ki morda vplivajo v zgodnjem otroštvu.
Novejše raziskave astmo povezujejo tudi z revščino.
Tu gre lahko za vzroke, povezane
z izpostavljenostjo dodatnim onesnaževalcem in okoljskim dražilom
ali s težjim dostopom do medicinske oskrbe in zdravil.
Bolje ko bomo razumeli astmo, lažje bomo
ohranili človeške dihalne poti srečne in zdrave.