A kíváncsiság az emberiség egyik legcsodásabb jellemzője.
Olyan sokat akarunk tudni a körülöttünk lévő világról, amennyit csak lehet,
azonban, hogy mindent megtudjunk a minket körülvevő világról,
a szemeink már nem elegendőek.
A mérnöki tudomány erejével képesek vagyunk megfigyelni azokat a világokat,
amelyek a emberi érzékelés szűk hatókörén kívül vagy belül vannak.
Láthatjuk a legkisebb életformákat, a saját sejtjeinket, és még akár
a molekulákat is elektormikroszkópokkal.
Bonyolult gépek teszik láthatóvá a láthatatlan dolgokat,
s így felfedezhetjük a világokon belüli világokat.
A nano-szint felfedezése örökre megváltoztatta, hogy hogyan érzékeljük
a körülöttünk lévő világegyetemet, és számtalan felfedéshez vezetett.
Másfelől, csak egy pár évszázaddal ezelőtt a mérnökök eszközöket fejlesztettek ki,
amelyekkel az űr mélyére tekinthetünk,
és az univerzum számtalan csodáját láthatjuk.
Később megjelentek az űrhajók és a műholdak.
A Hubble-teleszkóp a tudomány egyik ilyen csodája volt.
Nélküle sosem tudtuk volna meg, hogy a mi galaxisunk csak egy a sok milliárdból
egy hatalmas univerzumban, és még ennél is jobb teleszkópok épülnek jelenleg.
Megmutatják nekünk a messzi, messzi világokat a legapróbb részletekig.
Szóval, van itt még bőven felfedezni való.
Az univerzum hatalmas és még nagyon sokat tanulhatunk.
A mérnöki tudomány és a kíváncsiságunk erejével, ki tudja, hogy
mit fogunk felfedezni a jövőben.
„Mérnöki tudomány: az emberek és a természet anyagainak szervezésének és irányításának művészete, az emberi faj haszna érdekében.” Henry Gordon Stott