La fiecare două secunde, cineva are un accident vascular cerebral.
Și una din șase persoane va avea unul la un moment dat în viață.
Accidentele vasculare privează celulele cerebrale de oxigen
și sunt una dintre cele mai comune cauze de deces
și de dizabilități ce pot fi prevenite.
Când cineva are un accident vascular, îngrijirea medicală rapidă e critică,
și poate deseori preveni afectarea cerebrală permanentă.
Dar ce cauzează accidentele vasculare?
Și ce pot face doctorii să le trateze?
Creierul constituie doar 2% din masa corporală,
dar consumă mai mult de 20% din oxigenul din sânge.
Acel oxigen e livrat creierului printr-un sistem arterial.
Arterele carotide aprovizionează partea anterioară a creierului,
iar cele vertebrale partea posterioară.
Acestea sunt conectate între ele,
și se divid din ce în ce mai mult,
aducând miliardelor de neuroni oxigenul necesar.
Dacă fluxul sangvin e întrerupt, livrarea oxigenului se oprește și neuronii mor.
Acest lucru poate avea loc în două moduri.
Prin accident vascular hemoragic, când un vas e perforat și pierde sânge.
Dar tipul cel mai comun e cel ischemic,
când un cheag de sânge blochează un vas și oprește circulația sângelui.
De unde provin aceste cheaguri?
Rareori, o schimbare bruscă a ritmului inimii
împiedică atriile să se contracte normal.
Acest lucru încetinește fluxul de sânge
și permite plachetelor, factorilor de coagulare și fibrinei să se aglutineze.
Cheagul e apoi purtat
către arterele și vasele de sânge ce hrănesc creierul
până când ajunge într-unul pe care nu îl poate traversa.
Acesta se numește și embolism
și blochează livrarea oxigenului celulelor din aval.
Creierul nu are receptori pentru durere, deci nu poți simți cheagul.
Dar privarea de oxigen încetinește funcția cerebrală
și poate avea efecte imediate vizibile.
De exemplu, dacă zona afectată e responsabilă de vorbire,
cuvintele pot fi neclare.
Dacă afectează o zonă ce controlează mușchii,
poate cauza slăbiciune, deseori doar pe o parte a corpului.
Când se întâmplă asta, corpul va încerca imediat să compenseze
prin devierea sângelui către zona afectată,
dar asta nu va rezolva situația.
Într-un final, celulele private de oxigen vor începe să moară,
ceea ce poate afecta creierul sever sau permanent.
De asta e important să primești îngrijiri medicale cât de repede posibil.
Prima linie de tratament e un medicament intravenos
denumit Activator Tisular al Plasminogenului,
ce poate rupe cheagul
și permite sângelui să curgă din nou în artera ce fusese blocată.
Dacă e administrat în câteva ore,
acest medicament crește substanțial șansa de supraviețuire
și evită consecințele permanente.
Dacă Activatorul Tisular al Plasminogenului nu poate fi administrat
deoarece pacientul ia anumite medicamente,
a avut sângerări majore,
sau cheagul e foarte mare,
doctorii pot apela la o procedură numită trobectomie endovasculară.
Folosind o substanță fluorescentă ce evidențiază vasele de sânge sub raze X,
medicul inseră un tub lung, subțire și flexibil, numit cateter
într-o arteră de la nivelul piciorului
și o manevrează până la nivelul cheagului.
Un fir e introdus prin cateter.
Se mărește și prinde cheagul după ce trece de acesta.
Apoi cateterul trage cheagul afară când e scos.
Aceste tratamente trebuie realizate cât de repede posibil
pentru a salva funcția cerebrală,
deci trebuie să ne dăm seama rapid dacă cineva are un accident vascular.
Deci, cum ne dăm seama?
Iată trei lucruri pe care le poți încerca:
1. Cere-i să zâmbească.
O gură strâmbă sau o față lăsată pot indica o slăbiciune musculară.
2. Cere-i să ridice brațele.
Dacă un braț coboră încet, atunci e un semn de accident vascular.
3. Cere-i să repete un cuvânt simplu.
Dacă vorbesc neclar sau ciudat,
poate însemna că centrul vorbirii e privat de oxigen.
Acest test e numit testul FAST, iar T vine de la timp.
Dacă observi oricare dintre aceste semne, sună la ambulanță imediat.
Viața cuiva poate depinde de asta.