Na našoj planeti
imamo dve polarne oblasti:
Arktik, čije ime dolazi
od grčke reči "arktikos" - severni,
i Antarktik
od "antarktikos" -
suprotno od severnog.
Ali postoji lakši način da se zapamte,
ako se samo setite šta ih okružuje.
Arktik, smešten na severnoj hemisferi naše planete
je okean, ceo okružen kopnom.
Na drugoj strani sveta,
Antarktik je kontinent,
ceo okružen okeanom.
Arktik ima polarne medvede, ali nema pingvine,
a Antarktik ima pingvine, ali nema polarne medvede.
Hajde prvo da pričamo o Arktiku.
Arktička oblast se sastoji od ogromnog okeana
prekrivenog ledom
i okruženom permafrostom bez drveća.
Ova oblast može da se definiše
kao oblast između arktičkog kruga
i Severnog pola.
Ako biste stajali na Severnom polu,
u svim pravcima gde biste pogledali
bio bi jug.
Ali teško je stajati dugo
na Severnom polu
jer se on nalazi nasred okeana
prekrivenog ledom koji se stalno pomera.
Ako biste upali u vodu na Severnom polu,
upali biste u vodu dubine 4.260 metara.
Iznad vode, prosečne zimske temperature
mogu biti do minus 40°C,
a najniža zabeležena temperatura
je oko minus 68°C.
Uprkos ovim surovim uslovima,
ljudi su naseljavali oblasti na Arktiku
hiljadama godina.
U život na Arktiku spadaju i organizmi koji žive u ledu,
zooplankton i fitoplankton,
ribe i morski sisari,
ptice,
kopnene životinje,
biljke
i ljudska društva.
Dobro, a Antarktik?
Antarktik je najjužniji kontinent
na kome se nalazi geografski Južni pol.
To je peti najveći kontinent na planeti,
skoro dvaput veći od Australije.
Skoro 98% Antarktika je prekriveno ledom
debljine najmanje 1,5km.
Uslovi na Antarktiku su među najekstremnijim
u celom svetu.
U proseku, to je najhladniji,
najvetrovitiji,
najsuvlji kontinent
i ima najveću prosečnu nadmorsku visinu
od svih kontinenata.
Možda mislite da stalno pada sneg na Polovima,
ali Antarktik je tako suv
da se smatra pustinjom
sa godišnjim padavinama
od samo 200mm duž obale,
a još manje u unutrašnjosti.
Temperatura na Antarktiku
dostiže minus 89°C.
Zbog toga što je tako surov i teško pristupačan,
nema stalnih ljudskih naselja na Antarktiku,
ali 1.000 do 5.000 ljudi
boravi tokom godine
na istraživačkim stanicama širom kontinenta.
Čak i najekstremnije životinje bore se za opstanak
i samo organizmi adaptirani na hladnoću mogu da opstanu,
uključujući mnoge vrste algi,
životinja,
bakterija,
gljiva,
biljaka
i protista.
Ali zašto je Antarktik hladniji od svog severnog rođaka?
Prvo, većina kontinenta je
na više od 3km iznad nivoa mora,
a temperatura opada sa nadmorskom visinom.
Zato na planinskim vrhovima ima snega.
Drugo, setite se da je Arktik
u stvari smrznuti okean.
Voda u okeanu ispod njega
je toplija nego smrznuto tlo na Antarktiku
i ta toplota se prenosi kroz led.
To sprečava da temperature u arktičkim oblastima
dostignu ekstremne vrednosti
tipične za tlo na Antarktiku.
Treće, godišnja doba su se urotila protiv Antarktika.
Tokom afela, u julu,
kad je Zemlja najudaljenija od Sunca,
na Antarktiku je takođe zima,
što stvara dvostruko prokletstvo hladnoće
za južni pol.
Ali, uprkos negostoljubivosti,
severni i južni pol su veliki razlog
zašto je naša planeta takva kakva je.
Obe naše polarne oblasti
su veoma važni kontrolori klime.
Oni pomažu ujednačavanju temperature
u našim umerenim zonama
i daju nam stabilno vreme.
Kako morski led na Arktiku opada
zbog klimatskih promena i globalnog zagrevanja,
vreme širom planete
postaje sve nestabilnije.