Podporili Protocol Labs
Nasleduj zvedavosť.
Veď ľudstvo vpred.
Existujú dve možnosti:
buď sme vo vesmíre sami,
alebo nie sme.
Obe sú rovnako desivé.
Arthur C. Clarke
Počas existencie času,
na všetkých planétach všetkých galaxií vo vesmíre
kde vznikli civilizácie
hľadiace do noci,
vidiac to čo my,
si kládli rovnaké otázky.
Sme sami?
Je Zem jediná kapitola príbehu života?
Odpovede ležia niekde vo vzdialenom vesmíre a čase.
Prvý krát je konečne pravda na dosah.
Hľadanie odhalí kto sme
a čím sa môžeme stať.
ŽIVOT NA DRUHEJ STRANE
KAPITOLA I.
Počiatok
Pri pátraní po živote tam vonku sa musíme najskôr pozrieť k nám.
Čo vidíme okolo nás je neuveriteľná zložitosť
Ako je to možné?
Čo je potrebné na vytvorenie života?
Živé organizmy sú stvorené chémiou.
Sme obrovské balíky chemických zlúčenín.
A aké sú ideálne podmienky pre chémiu?
Nuž, po prvé potrebujete energiu.
I. ENERGIA napr. slnečné svetlo, geotermálne teplo
Ale nie priveľa.
Potrebujete to správne množstvo a ukazuje sa, že planéty sú to pravé.
Pretože sú blízko hviezd, ale nie príliš.
Potrebujete tiež veľkú rozmanitosť chemických prvkov.
II. ŤAŽKÉ PRVKY napr. kyslík, uhlík, síra
A potrebujete tekutinu, ako je voda.
III. TEKUTINA napr. voda
Prečo?
Nuž, v plynoch sa atómy vzájomne pohybujú tak rýchlo, že sa nedokážu spojiť.
V pevných látkach sú zviazané.
Nemôžu sa pohybovať.
V tekutinách
môžu putovať, uhniezdiť sa a spojiť vo forme molekúl.
Preto je tekutá voda pre chod evolúcie tak dobrá.
Molekuly sa môžu vo vode rozpustiť a vytvárať zložitejšie reťazce.
Kde nájdete takéto ideálne podmienky?
Nuž, planéty sú dobré
a naša mladá Zem bola takmer perfektná.
ZEM PRED 4. MILIARDAMI ROKOV
Bola v správnej vzdialenosti od hviezdy, aby mala veľké oceány tekutej vody.
A hlboko na dne týchto oceánov, v prasklinách zemskej kôry,
začala prebiehať úžasná chémia: kombinácie atómov
vo všetkých možných exotických podobách.
Presný recept je stále záhadou, ale suroviny pre život
sú jednoduché – energia, organické molekuly a tekutá voda.
Niekde v moriach mladej Zeme sa základná chémia
stala biológiou – môžno aj viac ako raz.
Prvé bunky sa pravdepodobne zrodili v horúcich vulkanických vodách,
v podmienkach v minulosti považovaných za pre biológiu nemožné.
Čím viac život skúmame, tým častejšie ho vidíme prekvitať v extrémnych miestach.
Na našej planéte sa baktérie prispôsobili prežitiu v tých najhorších podmienkach.
Vyprahnuté púšte, zamrznuté Himaláje, priepasti s tlakom tísícok ton
v oceánskych hĺbkach.
Vo vákuu vesmírneho simulátora prosperuje život roky
bez kyslíka.
Nový výskum naznačuje, že život vznikol pred 4 miliardami rokov,
keď bola Zem cudzím a smrtiacim miestom.
Planéta bola zmietaná divokou vulkanickou činnosťou
a búrkou asteroidov, ktorá trvala 100 miliónov rokov.
No aj v týchto extrémnych podmienkach sa život rýchlo uchytil.
Veľmi, veľmi rýchlo, hneď ako Zem po svojom vytvorení ochladla,
vieme, že tu vznikol život.
Pretože sa to tu na Zemi stalo rýchlo, myslíme si, že sa to stane rýchlo
aj na iných planétach.
Príbeh Zeme nám dáva nádej, že život by mohol byť všeobecne bežný.
Učí nás, že život je rýchlo konajúci, húževnatý
a vytvorený so základných a bežných zložiek.
Po 4 miliardách rokov izolácie
pátranie po našich vesmírnych druhoch konečne začalo.
Tam, kde je voda je aj život – a tak naša najlepšia šanca
je obzrieť sa po oceánskych svetoch ako Zem.
Naše pátranie po Zemi podobných planétach ešte len začalo,
a objavy sú vzrušujúce.
KEPLER-62F: vzdial.: 1200 svet.rokov. Veľkosť: 1.4 x Zem. Teplota: ≥ -65ºC.
Vek: cca 7 miliárd rokov Možný vodný svet
TRAPPIST-1D: vzdial.: 41 svet.rokov. Veľkosť: 0.77 x Zem. Vek: ~7,5 mld rokov
Teplota: ≥ -7ºC Možný vodný svet
TEEGARDEN-B: vzdial.: 12 svet.rokov. Veľkosť: 1.07 x Zem. Vek: 2,5 mld rokov.
Minimálna teplota: ≥ -7ºC. Možný vodný svet
K2-18B: vzdial: 111 svet.rokov. Veľkosť: 2.7 x Zem.
Teplota: -73 -47ºC. Potvrdená prítomnosť vodnej pary v atmosfére.
Ledva sme sa dotkli povrchu. Tajomné poklady prírody sú bezodné.
Vieme, že voda je v galaxii bežná.
Sú tu bežné organické molekuly a zložitá chémia.
Všetky veci, o ktorých vieme, že boli potrebné pre vznik života na Zemi
existujú v hojnosti naprieč galaxiou.
Stalo sa niečo podobné ako na našej planéte
aj na tých ostatných?
Hľadiac na holé čísla, existencia mimozemského života je takmer nevyhnutná.
Posledné dáta naznačujú, že až štvrtina hviezd má kamenné planéty
obiehajúce v ich zóne života – správnej vzdialenosti pre tekutú vodu.
Len v našej galaxii Mliečna cesta to je ~50 miliárd svetov podobných Zemi.
V celom vesmíre je možný počet obývateľných planét ohromujúci:
100 000 000 000 000 000 000.
Predstavte si, že každý záblesk svetla predstavuje planétu podobnú Zemi.
Na zobrazenie všetkých by ste túto animáciu museli sledovať viac ako miliardu rokov.
Každý z nich má bohatú a jedinečnú históriu ako Zem.
Bilióny a bilióny chemických polievok, dusenie na veky.
Je tam viac obývateľných
Planét s hmotnosťou Zeme v pozorovateľnom objeme
než sú zrnká piesku
na všetkých plážach na Zemi.
Medzi týmto množstvom svetov, mnohé budú smrteľné pre život, ako ho poznáme.
V obývateľnej zóne budú planéty, ktoré sú spálené, zmrazené a zadusené jedovatými plynmi.
Mnohým bude chýbať atmosféra, rozhodujúca pre reguláciu teploty, alebo mať jednu, ktorá je smrteľná.
Venuša, o ktorej sa kedysi myslelo, že môže podporovať život, sa teraz sterilizuje drvivou toxickou atmosférou.
„Život však nemusí byť obmedzený na obývateľnú zónu.
Ďaleko od tepla ich hviezdy, mesiacov Obrovské plynové planéty môžu byť skrytými oázami pre život.
Ich energia nepochádza zo svetla hviezd, ale z gravitácie - kolísavý tlak a ťah hostiteľskej planéty.
Ľadový Enceladus má všetko: obrovský podpovrchový oceán s hydrotermálnymi prieduchmi chrliacimi chémiu života.
Titan je obzvlášť lákavý - väčší ako Merkúr a škvrnitý metánovými jazerami a organickými zlúčeninami.
V roku 2026 plánuje NASA poslať dron na Titan, hľadá známky života v jeho údoliach a kráteroch.
Len v našej galaxii môže byť 100 biliónov exomúnov - 100-násobok počtu planét.
Niektoré môžu byť dokonca veľké ako Zem, s atmosférou a povrchovou vodou.
S toľkými miestami, kde možno nájsť život, sa zdá, že je to len otázka času než urobíme objav.
Niektorí si myslia, že už sme urobili.
30. júna 1976 pristávacia loď Viking na Marse našiel niečo, čo stále zostáva nevysvetlené
Po injekcii živín sa vzorky marťanského sólu vypudil charakteristický rádioaktívny plyn – rovnako ako pôdy zo Zeme.
Bol to signál prírodný alebo náš prvý stretnutie s mimozemskou biológiou?"
Objav iba jednej baktérie na Marse
alebo akékoľvek iného teleso Slnečnej sústavy
by naznačovalo, že celý reťazec evolúcie
Kozmické, chemické a biologické,
je v práci všade.
V tom prípade,
stvorenie života kdekoľvek vo vesmíre
bude skôr pravidlom ako výnimkou
Ak sme ešte nenašli život, nemusí to trvať dlho, kým ho nenájdeme.
Vedci z NASA si teraz myslia, že sme na pokraji objavu