Podpořil: Protocol Labs
Následuj svou zvědavost
Veď lidstvo vpřed
Existují dvě možnosti:
Buď jsme ve vesmíru sami,
nebo nejsme.
Obě možnosti jsou děsivé
Arthur C. Clarke
Po celou dobu
na všech planetách, ve všech galaxiích ve vesmíru
vzrostly civilizace
dívali se na noční oblohu
viděli, to co my
pokládali si stejnou otázku jako my ?
Jsme sami ?
Je Země jediná kapitola v našem životním příběhu ?
Odpověď leží někde daleko ve vesmíru a čase.
Poprvé, je pravda na dosah ruky.
Hledání odhalí, kdo vlastně jsme
a kým bychom se mohli stát.
LIFE BEYOND
KAPITOLA PRVNÍ: ÚSVIT
Při hledání života musíme nejprve nahlédnout dovnitř.
To, co vidíme kolem nás, je ohromě složité.
Jak je to možné?
Co je potřeba k vytvoření života?
Živé organismy jsou vytvářeny chemií.
Jsme obrovské balíčky chemikálií.
A jaké jsou ideální podmínky pro chemii?
Nejprve potřebujeme energii.
IENERGIE (např.) Sluneční světlo, geotermální teplo
Ale ne příliš.
Potřebujeme správné množství planet na správném místě.
ne příliš blízko hvězdám, ale ani příliš daleko.
Dále je potřeba: velká rozmanitost chemických prvků.
IITĚŽKÉ PRVKY(např.) Kyslík, uhlík, síra
A potřebujete kapalinu, jako je voda.
IIIKAPALINA(např.) Voda
Proč?
V plynech se atomy pohybují kolem sebe tak rychle, že se nemohou spojit.
V pevných látkách se atomy do sebe zaseknou.
A nemůžou se pohybovat.
V kapalinách...
Mohou křižovat, mazlit se a propojovat se, aby tvořily molekuly.
Tekutá voda je prostě perfektní pro začátek evoluce.
Molekuly se mohou ve vodě rozpustit a vytvářet složitější řetězce.
Kde ale nalezneme takto dobré podmínky?
Planety jsou super
a naše Země byla téměř dokonalá.
ZEMĚ PŘED 4 MILIARDAMI LET
Byla ve správné vzdálenosti od její hvězdy, aby obsahovala obrovské oceány tekuté vody.
A hluboko pod těmito oceány, v prasklinách v zemské kůře,
se začala rodit fantastická chemie: atomy se kombinovaly
do všemožných kombinací.
Přesný recept je stále záhadou, ale přísady pro život
jsou jednoduše - energie, organické molekuly a tekutá voda.
Někde v mořích rané Země, základní chemie
se stala biologií
První buňky se pravděpodobně narodily v horkých sopečných vodách,
v podmínkách kdysi považovaných za nemožné pro biologii.
Čím blíže studujeme život, tím extrémnější místa považujeme za prosperující.
Zde na naší planetě se mikroby přizpůsobily tak, aby přežily ty nejhorší podmínky
Vyprahlé pouště, zmrzlé Himaláje, v zákopech pod tisíci tunami tlaku
na dnech oceánů.
Ve vakuu vesmírného simulátoru se životním formám daří léta,
bez kyslíku.
Nový výzkum naznačuje, že život vznikl před více než 4 miliardami let,
když Země byla mimozemské a smrtící místo.
Planeta byla zpustošena intenzivním vulkanismem
a bouřemi asteroidů, které trvali 100 milionů let.
Přesto i v těchto extrémních podmínkách život rychle našel oporu.
Jakmile se Země po svém vzniku velmi rychle ochladila,
víme, že život začal právě zde.
Protože se to tady na Zemi stalo rychle, myslíme si, že se to stane rychle
i na ostatních planetách.
Příběh Země nám dává naději, že život může být všeobecně běžný.
Učí nás, že život je rychle působící, houževnatý,
a tvoří se ze základních běžných ingrediencí.
Po 4 miliardách let izolace,
konečně začíná hledání naší kosmické rodiny.
Tam, kde je voda, je život - takže i naše nejlepší šance
je hledat oceány jako je Země.
Naše hledání planet podobných Zemi teprve začalo,
a zjištění jsou překvapivá.
KEPLER-62F Vzdálenost: 1200 světelných let.Velikost: 1,4x Země. Teplota: ≥ -29°C.
Věk: ~ 7 miliard let. Potencionální vodní svět
TRAPPIST-1D Vzdálenost: 41 světelných let. Velikost: 0,77x Země.Věk: ~ 7,5 miliardy let.
Teplota: ≥ -6°C. Potencionální vodní svět
TEEGARDEN-B Vzdálenost: 12 světelných let. Velikost: 1,07x Země.Věk: 2,5 miliardy let.
Minimální teplota: ≥ -6°C. Potencionální vodní svět
K2-18B Vzdálenost: 111 světelných let.Velikost: 2,7x Země.
Teplota: -73 - 82°C. Potvrzená vodní pára v atmosféře
Jsme teprve na začátku bezedných přírodních tajemství.
Víme, že galaxie je zaplavena vodou.
Je zaplavena organickými molekulami a složitou chemií.
Všechny věci, které známe, které jsou nezbytné k tomu, aby život začal na této planetě
existují v hojnosti v celé galaxii.
Stalo se něco podobného tomu, co se stalo na naší vlastní planetě
i na těch ostatních planetách?
Při pohledu na hrubá čísla se zdá, že existence mimozemského života je téměř nevyhnutelná.
Nejnovější data naznačují, že až 1/4 hvězd mají obíhající skalnaté planety ve své obyvatelné zóně.
Mají správnou vzdálenost pro tekutou vodu.
Jen v naší galaxii Mléčná dráha to je ~ 50 miliard světů jako Země.
V celém vesmíru je možný ohromující možný počet obyvatelných planet, až:
100,000,000,000,000,000,000.
Představte si, že každý záblesk světla představuje planetu podobnou Zemi.
Museli byste sledovat tuto animaci déle než miliardu let, abyste si je mohli prohlédnout všechny.
Každý z nich má historii tak bohatou a jedinečnou jako Země.
Bilióny a biliony chemických polévek, dušené na věky.
V pozorovatelném objemu je více obyvatelných planet podobné Zemi,
než zrnek písku na všech plážích na Zemi.
Z tohoto množství světů bude mnoho životů, tak jak je známe smrtelných
V obytné zóně budou planety, které jsou spálené, zamrzlé a udušené jedovými plyny.
Mnoho z nich bude mít kritické nedostatky pro atmosféru a regulaci teploty, nebo budou úplně smrtící.
Venuše, kdysi měla potenciální podporu života.Dnes je sterilizována drtivou toxickou atmosférou.
Život však nemusí být omezen na obyvatelnou zónu.
Daleko od tepla hvězd mohou být skryté oázy měsíců obřích plynných planet
Jejich energie nepochází z hvězdného světla, ale z gravitace
a náhlých působení sil a tlaků jejich hostitelské planety.
Ledový Enceladus má vše: obrovský podpovrchový oceán
s hydrotermálními průduchy chrlící chemii života.
Titan je obzvláště lákavý - je větší než Merkur
a je poskvrněný jezery metanů a organických sloučenin.
V roce 2026 plánuje NASA poslat k Titanovi dron a hledat známky života v jeho údolích a kráterech.
Pouze v naší galaxii může být 100 bilionů exoměsíců - a 100 krát větší počet planet.
Některé mohou mít dokonce velikost Země, s atmosférou a povrchovou vodou.
S tolika místy k nalezení života se zdá, že je jen otázkou času, než provedeme objev.
Někteří si myslí, že jej již máme.
30. června 1976 přistál lander „Viking“ na Marsu a našel něco, co stále zůstává nevysvětlené.
Po vstříknutí živin do povrchu marsu, vyloučily vzorky půdy radioaktivní plyn -
stejně jako půdy ze Země.
STERILIZOVANÁ PŮDA - KALIFORNSKÁ PŮDA - PŮDA Z MARSU
Byl to signál přirozeného přírodního jevu? Nebo snad naše první setkání s mimozemskou biologií?
Objev jediné bakterie na Marsu, nebo v jiném těle Sluneční soustavy
by naznačovalo, že celý řetězec kosmické evoluce
chemie a biologie, funguje všude.
V tom případě stvoření života kdekoli ve vesmíru
by bylo více pravidlem, než výjimkou.
Pokud jsme život ještě nenašli, nemusí trvat dlouho, dokud tak neučiníme.
Vědci NASA si nyní myslí, že jsme na pokraji objevu.
Všichni se chystáme porozumět
že někde v solárním systému existuje život i v jiných tělech.
Chceme pochopit důsledky pro vývoj života zde na Zemi.
Najdeme planety kolem jiných hvězd, u kterých můžeme říci
že vidíme potenciální známky obyvatelnosti v jejich atmosféře.
To vše se stane v příštích 10 až 20 letech.
Není to vzrušující?
Jsme na pokraji věcí, o kterých lidé po tisíciletí přemýšleli: „Jsme sami?“
A teď nejsme daleko od toho, abychom to zjistili !
Pokud tam najdeme život, co o sobě zjistíme?
Jakou kapitolu nese Země v příběhu života?
Vesmír je starý téměř 14 miliard let.
A naše galaxie má kolem 12 miliard let.
Mohl by tedy existovat život, který by mohl být výrazně pokročilejší
než život, který známe na této planetě.
Je Země na kosmické scéně opozdilec?
Jak starobylý může být život?
Během prvních několika milionů let byl vesmír příliš horký pro život, jak jej známe.
Okolní teplota by vás uvařila zaživa.
Když konečně bylo dost chladno pro život, nebyly tam žádné hvězdy a planety.
Pouze obrovské mraky vodíku.
trvalo 70 milionů let, aby se gravitace těchto mraků zbavila
a proměnila je do první generace hvězd.
První hvězdy byly masivní a jasné, ale nebyl žádný život, který by sledoval, jak rostou.
V jejich horkých hvězdných jádrech byly stále kované těžké těžké prvky.
Ani velký třesk nebyl dost horký, aby je vytvořil.
Jediné prvky, které byly vytvořeny při velkém třesku, byly vodík,
hélium a trochu lithia
Všechny tyto prvky, díky nimž je život možný, nebyly vytvořeny při velkém třesku.
Jediné místo, kde byli vytvořeny, je v ohnivém jádru hvězdy
a jediný způsob, jak je dostat do tvého těla...
je když hvězdy byly tak laskavé, aby explodovaly.
Výbuchy prvních hvězd středních velikostí zasadily do vesmíru ingredience pro život.
Z jejich popela vzrostla druhá generace sluncí
tentokrát kolem nich tančily skalnaté planety.
Toto je ten okamžik: surové ingredience jsou poprvé pospolu, ~ před 13,7 miliardami let.
Někteří věří, že podmínky pro život existovaly ještě dříve.
Když teplo z velkého třesku vybledlo, nastala pro vesmír zlatá éra.
Asi 15 miliónů let poté, co začal čas, okolní teplota dosáhla 23°C.
Po miliony let bylo teplo ve všech směrech, jako nekonečný letní den na Zemi.
Teoreticky se hvězdy a planety mohly utvořit už takto brzy,
v předpokládaných ultrahustých oblastech vesmíru.
Pokud takové oblasti existovaly, mohla v nich hojně proudit tekutá voda.
dokonce i na planetách daleko od jakékoli hvězdy.
Mohlo to být úsvit života? Cizí bytosti, živící se teplem velkého třesku?
Někde tam venku může být planeta se životem téměř stejně starým jako samotný vesmír.
S náskokem 10 miliard let se vesmír mohl hemžit
životem mnohem vyspělejším než je ten náš.
Přes dekády hledání, žádné známky mimozemského života nebyly nikdy potvrzeny, inteligentní, ani žádné jiné.
Tak kde jsou všichni?
Můžeme být opravdu sami?
Možná je primitivní život běžný, ale inteligence mimořádně vzácná.
Možná je vesmír příliš velký na uskutečnění jakékoli komunikace.
Nebo možná jsme první.
Můžeme býti úvodní kapitolou v rozlehlé historii života?
Vesmír je mladý a drtivá většina planet se teprve musí ještě narodit.
Přísady pro život tu budou dalších 100, 000, 000, 000, 000 let.
Z tohoto pohledu jsme na úsvitu:úvodní melodie v symfonii života.
Život na Zemi - Zemře poslední hvězda: ~ 100 bilionů let
Co by mohlo přijít dlouho po nás?
Červené trpasličí hvězdy mohou žít až 10 bilionů let a koupat své planety ve hvězdném světle po věky.
Život je mnohem pravděpodobnější v těchto časových měřítkách
a tam, kde jsou stabilní podmínky po dlouhou dobu.
Jakékoli bytosti žijící v blízkosti těchto hvězd by musely zápasit
s prudkými slunečními erupcemi, které neustále vyhrožují zánikem
Mnoho z těchto planet by bylo řádně uzamčeno - jedna strana trvale
vystavená slunci, druhá strana zamrzlá ve tmě.
Ale jak nás Země naučila, život je pozoruhodně přizpůsobivý.
Jaké formy může život mít, když se vyvíjí biliony let?
Jednoho dne příběh života nějak skončí.
Pokud jsme první kapitolou tohoto příběhu, máme šanci nést pochodeň života daleko do budoucnosti.
A pokud biologie přetrvá daleko do budoucnosti, pak žijeme v privilegovaném okamžiku.
V pozdějších kapitolách bude vesmír vypadat mnohem jinak.
Expanze časoprostoru způsobí, že vzdálené hvězdy budou neviditelné, a noční oblohy ztmavnou.
Možná si život v daleké budoucnosti bude říkat:
Jaké to bylo žít v brilantních časech vesmíru?
Máme to štěstí, že známe odpověď.
Vše, co musíme udělat, je dívat se vzhůru.
VYROBIL: MELODYSHEEP
Příště na Life Beyond: Navázání kontaktu s inteligentním životem.
Přežívání na konci vesmíru. Fyzika mimozemského života a další
Amatérské titulky udělal: Dominik C.