A divat rengeteg hulladékot termel.
Ez egy olyan ipar, amelyben az újrahasznosított textilek kevesebb,
mint egy százalékából lesz új, hordható ruhaanyag.
Sokkal több végzi a szeméttelepeken.
Ha nagyon lassan is, de ez változhat.
A Wight-szigetre utazom az Egyesült-Királyság déli partjaihoz
hogy többet tudjak meg erről.
Az Ellen MacArthur Alapítványhoz tartunk,
amely egy körkörös gazdasággal foglalkozó nonprofit szervezet.
Az alapítvány egy olyan divatvilág vízióját népszerűsíti,
ahol semmi sem végzi szemétként.
Laura Belmond projektmenedzserrel találkozom.
Hello, Laura vagyok.
Üdvözlöm az Ellen MacArthur Alapítványnál!
Minden másodpercben egy kukásautónyi ruha
végzi a szeméttelepeken vagy az égetőkben globálisan.
A körkörös gazdaság nem ilyen egyutas rendszerben működik.
Már az induláskor valami olyat akarunk létrehozni
ami a tervezéssel iktatja ki a hulladékot már a kezdetektől.
Az üzleti lehetőségek széles spektruma
áll a vállalatok rendelkezésére,
hogy ténylegesen elmozduljanak a körkörös gazdaság felé.
A körkörös modellre törekvő vállalatok egyike egy közeli startup.
Üdvözlöm a csapatunknál, Martin vagyok.
Madison. Örülök, hogy megismerhetem.
A Teemill egy online platform, amit a Rapanui ruhaipari vállalat készített.
Segítségével a márkák saját, fenntartható ruhákat készíthetnek és nyomtathatnak.
Minden termékük organikus pamutból készül,
üzleti modelljük középpontjában pedig
a divatipar működésébe beépített hatékonytalanság elleni harc áll.
A divattal kapcsolatos egyik nagy probléma az alapanyagok pazarlása mellett
éppen a túltermelés.
Ez egy készlet kérdés.
Pontosan azt készítjük el, amire és amikor az embereknek szükségük van.
Vagyis a termékek másodpercekkel a megrendelésük után készülnek el.
2018-ban a Teemill 1 millió pólót szállított le.
A vállalat becslései szerint a fenntartható anyagok használata
mintegy 25%-al növeli a költségeket.
Ezt a többi területen megvalósuló maximális hatékonysággal ellensúlyozzák.
Több pénzbe kerül.
Így máshol kell módot találnunk a megtakarításra.
A Teemill a hulladék csökkenését és a termelés ésszerűsítését
kreatív tervezéssel oldja meg.
Az egész gyár megújuló energiával működik.
Mindent, amit készítünk a kezdetektől úgy tervezünk,
hogy ha elhasználódik, visszakerüljön hozzánk.
Minden Teemill póló címkéjén van egy vonalkód.
Ha már nem használod a pólót,
ezt be tudod szkennelni,
és létrehoz egy postai címkét,
amivel a pólót ingyenesen visszaküldheted.
Ilyenkor a Teemill a következő rendelésből kedvezményt ad a vásárlónak,
hogy az embereket ezzel ösztönözze újrahasznosításra ahelyett, hogy
ruháikat a szemétbe dobnák.
Természetesen számtalan megközelítés létezik
a körkörös gazdaság megközelítésére.
London belvárosában vagyok,
ahol Cindy Rhodes-al találkozom a Worn Again Technologiestől.
A vállalat a textilek molekuláris szintű újrahasznosításával foglalkozik.
Kifejlesztettünk egy eljárást, amellyel a kevert poliésztert és pamutot
feloldjuk egy kádban
majd elválasztjuk egymástól a pamutot és a poliésztert.
A kevert anyagokat jellemzően nehezebb újrahasznosítani.
Ez egy poliészter pellet,
az az építőelem, amelyet aztán megolvasztanak
majd szálakká, fonallá és textillé formáznak.
Ezután a fennmaradó pamutot fel tudjuk oldani,
a festékeket kiszűrjük,
majd a pamutot elválasztjuk és újra fonallá sodorjuk.
A Worn Again tervei szerint a technológiát más vállalatoknak is elérhetővé teszi
mindenképpen megfizethető áron.
Nagyon fontos volt, hogy az eljárás olcsó legyen.
Hogy ne egy prémium terméket hozzunk létre,
amelyért az iparnak sokat kell fizetnie,
így végül a vásárló is többet fizet érte.
A közeli Islingtonban Jonathan Mitchell a Brother We Stand alapítója
más oldalról közelít a kihíváshoz.
A Brother We Stand egy online kereskedés, ahol olyan férfi ruhákat vehetünk, amelyek
fenntarthatók, gyakran újrahasznosított anyagokból készülnek
és ami a legfontosabb, tartósak.
A vállalat kis mennyiségben saját ruhákat is készít
és ez az összes beszállítója.
Egy hat pontból álló szabványt alkalmazunk,
amelynek minden oldalunkra kerülő terméknek meg kell felelnie.
Ez előírja például,
hogy a dizájn tetszetős és tartós legyen,
de társadalmi és környezeti hatásában is ki kell tűnnie.
A Brother We Stand szerint a gyártási költség
fenntartható anyagok használatával másfélszer magasabb lesz,
egy egyszerű póló esetében. Így a vásárlók többet is fizetnek.
De ennek ellenére
az eladásaik az elmúlt két évben több mint 50%-al nőttek
igaz, alacsony alapról indultak.
Egyre több ember szeretné a ruháit és más javait
fenntarthatóbban megvásárolni.
Én pedig megoldást szeretnék kínálni ezeknek az embereknek.
A McKinsey legutóbbi tanulmánya alapján a beszerzési igazgatók 78%-a szerint
2025-re a fenntarthatóság meghatározó szempont lesz
a tömeggyártásban készülő ruhák vásárlói számára.
Ez nem lesz gyors vagy könnyű.
De ahogy Wight szigetén is láthattuk,
a vállalatok már megkezdték a nagy léptékű körkörös rendszerek kiépítését.
Ez pedig jó előjel.