Pojďme si trochu popovídat
o koloběhu vody, který nám je všem dobře známý.
Všichni jsme totiž jeho součástí,
každý okamžik našeho života.
Možná že to nedostatečně oceníme.
Tak se vrhněme na ten koloběh.
Začnu s vypařováním.
Mohli bychom začít zde s povrchem oceánu,
nebo s touto řekou, nebo s tímto jezerem.
A v každém okamžiku
se bude voda vypařovat z povrchu.
Molekuly vody, které byly v kapalném stavu,
v kapalném stavu mají dostatek energie, aby vyrazily pryč
a aby se přeměnily do plynného stavu.
A vodu v plynném stavu nazýváme pára, vodní pára.
Vodní, vodní pára.
Takže vodní pára bude stoupat,
pravděpodobně se vzduchem, který se ohřál na povrchu,
vlivem slunce a ve hře je mnoho další dynamiky.
Ale jak stoupá a jak celková teplota
klesá, vodní pára se vysráží do malých kapiček.
Vysráží se okolo drobných částic vzduchu,
malých částic prachu, které ani pouhým okem
nevidíte, a to je tím, co vytváří oblaka.
Takže tohle jsou malé částice, a takhle je voda zpátky
v kapalné formě, molekuly vody už nejsou jednotlivě,
nyní na sebe mohou vzájemně působit,
a ony se sráží okolo těchto malých,
mikroskopických částic prachu, čímž vytvoří vodní kapičky.
A když jsou dost chladné, mohou vytvořit
malé ledové krystalky, a to jsou oblaky.
A tady vidíme, že je řeč o pohybu
vezměte si ty mraky, zjevně, když se podíváte ven
a vidíte mraky, tak se s větrem pohybují.
A tak se všechny ty kapičky mohou pohybovat
s okolním větrem.
Když ty kapičky dostatečně ztěžknou,
sráží se a vypadávají srážky.
Teď by se mohly vysrážet zpátky tam, odkud jsme začali,
mohly by zamířit zpátky do oceánu.
Nebo by mohly zamířit na povrch hory tady
a za předpokladu, že je vzduch dostatečně studený
a že máte správné podmínky,
ty srážky mohou být sněhové
a mohou tam zůstat jako sníh, právě tady
Nebo jako led, pak se ale může oteplit,
nebo se taky nemusí oteplit, ale pokud se oteplí,
tak potom by roztály,
a roztátý sníh by odtékal dolů.
A to vidíte tady.
Pokud srážky vypadávají v této oblasti,
řekněme, že nejsou dostatečně studené na to, aby byly sněhem,
mluvíme o dešti
Tak, většina vody bude vlastně
prosakovat dolů do půdy.
Takže většina míří dolů.
Rozhlédneme se kolem sebe a vidíme řeky a jezera,
říkáme si ty jo, tady je hodně vody.
Ale ono se ukáže, že je tu mnohem víc vody
uvnitř země a samozřejmě v oceánu.
A o tom budeme trochu mluvit.
Takže máte vodu, která se utváří
v těchto podzemních, vodonosných vrstvách.
Ale část z toho skončí v těchto jezerech
a tato jezera jsou obvykle v situaci, kdy
je země buď už nasáknutá vodou,
nebo je tam správný druh horniny