Kolik energie ze slunce vlastně dopadne na zemský povrch?
Zjistíme to neuvěřitelně snadným pokusem,
ke kterému potřebujeme jen teploměr, plechovku vody a deštník.
V podstatě necháte vodu v plechovce, aby se ohřála na okolní teplotu,
která je tady v Údolí smrti přibližně 46°C.
Pak do vody vložíte teploměr,
plechovku dáte na slunce a to nám bude ohřívat vodu.
Teplota vody se na přímém slunečním světle začne zvyšovat.
Tím, že změříme, za jak dlouho se voda díky Slunci ohřeje o jeden stupeň celsia,
přesně zjistíme, kolik energie předalo Slunce naší plechovce s vodou.
Z toho pak zjistíme, kolik energie předává jednomu čtverečnímu metru na zemském povrchu.
Ukazuje se, že za jasného dne, kdy Slunce máme nad hlavou,
je to asi jeden kilowatt.
Ze sluneční energie tedy můžeme napájet asi deset stowattových žárovek,
a to na každém metru čtverečním zemského povrchu.
Při notné dávce představivosti si Herschel vzal tento jeden kilowatt
a spočítal s ním, jakou energii vyzařuje samotné Slunce.
Představte si, že sečteme všechny kilowatty z celé této krajiny,
a pak si představte, jak sluneční paprsky ozařují celý povrch Země.
Ale teď si představte tohle:
Země je od Slunce vzdálená 150 milionů kilometrů.
To znamená, že Slunce vyzařuje tuhle energii do obrovské sféry,
která má poloměr 150 milionů kilometrů okolo našeho Slunce.
A kolik energie je tohle?
Čtyřikrát pí krát vzdálenost od Slunce na druhou,
což je asi třikrát...
Je to čtyřista milionů milionů milionů milionů Wattů.
To je milionkrát víc než elektrická spotřeba Spojených států amerických
za celý rok vyzářená v jediné sekundě.
A tohle jsme vypočítali jen s trochou vody, teploměrem, plechovkou a deštníkem.
A proto miluju fyziku.