Az újságírás a kutatás, a tényellenőrzésés az információ közzétételének
gyakorlatát jelenti.
De nem minden újságírást végeznek egyformán.
Az újságcikkekskálája a gyorsan megírt rövid közleményektől
a nagy időt és erőfeszítést igénylő tényfeltárásokig terjed.
Némelyik újsághírnek tűnő beszámoló
Nem a kutatás és a hajthatatlanság olyan mércéi szerint készül,
mint a proesszionális szervezetek beszámolói.
Hogy a helyzet még bonyolultabb legyen,
a hamis és félrevezető online információk is tűnhetnek írott hírnek.
Mivel rengeteg információforráshoz férünk hozzá
fontos, hogy el tudjuk dönteni,
melyik információ megbízható, és melyik nem.
Ebből a szempontból kulcs, hogy olyan szervezetektől informálódjunk,
amelyek szabványok szerint működnek.
A professzionális hírügynökségek is hibázhatnak,
de sokkal valószínűbb, hogy egy cikk szavahihető
ha a gyártás folyamatát a pontosság melletti elkötelezettség irányítja
Egy újságírói beszámoló minőségét megítélhetjük
az újságírást meghatározó elvárások ellenőrzésével.
Pontosság
A hírügynökség ismert a proesszionalizmusáról?
Vannak előírásaik a hibák javítására?
Kutatás.
Hány embert kérdeztek meg, idéztek a cikkben?
Milyen statisztikákat, kutatásokat tartalmaz az alátámasztására?
Források.
Az idézett források szakértők vagy más okból avatott megszólalók a témában ?
Kontextus.
Közöl a beszámoló háttérinormációkat
a kulcsmozzanatok pontosabb megértése érdekében?
Korrektség.
A bemutatott személyek és ügyek leírására semleges kifejezéseket használ?
Nem minden újságírás felel meg azonos mércéknek.
De a proesszionális hírügynökségek
és az újságírást meghatározó mércék megismerésével
el tudjuk dönteni, miben bízhatunk meg.