Az újságírás a kutatás, a tényellenőrzésés az információ közzétételének
gyakorlatát jelenti.
De nem minden újságírást végeznek egyformán.
Az újságcikkekskálája a gyorsan megírt rövid közleményektől
a nagy időt és erőfeszítést igénylő tényfeltárásokig terjed.
Némelyik újsághírnek tűnő beszámoló
Nem a kutatás és a hajthatatlanság olyan mércéi szerint készül,
mint a proesszionális szervezetek beszámolói.
Hogy a helyzet még bonyolultabb legyen,
a hamis és félrevezető online információk híreknek/újságírásnak is tűnhetnek.
Mivel rengeteg információforráshoz férünk hozzá
fontos, hogy el tudjuk dönteni,
melyik információ megbízható, és melyik nem.
(A legfontosabb, hogy) olyan szervezetektől informálódjunk,
amelyek szabványok szerint működnek.
A professzionális hírügynökségek is hibázhatnak,
de sokkal valószínűbb, hogy egy cikk szavahihető
ha a pontosság melletti elkötelezettségre irányuló folyamatban jön létre.
Egy újságírói beszámoló minőségét megítélhetjük
ha az újságírást meghatározó elvárások ellenőrzésével.
Pontosság
A hírügynökség ismeretes a proesszionalizmusáról?
Vannak előírásaik a hibák javítására?
Kutatás.
Hány embert kérdeztek meg, idéztek a cikkben?
Milyen statisztikákkal, kutatásokkal tartalmaz az alátámasztására?
Források.
Az idézett források szakértők vagy más módon a témában.
Kontextus.
Segítik háttérinormációk a beszámolóban
a kulcsmozzanatok pontosabb megértését?
Korrektség.
A szereplő személyek ügyek leírására semleges kifejezéseket használ?
Nem minden újságírás éri el/felel meg azonos sztanderdeknek.
A roesszionális hjrügynökségek
és az újságírást meghatározó mércék megismerésével
el tudjuk dönteni, miben bízhatunk meg.