Az újságírás a kutatás, a tényellenőrzés
és az információ közzétételének gyakorlatát jelenti.
De nem minden újságcikk készül egyormán.
A beszámolók a gyorsan megírt rövid közleményektől
a nagy időt és erőfeszítést igénylő tényfeltárásig változnak.
Némelyik újsághírnek tűnő beszámoló
a kutatás és a hajthatatlanság nem ugyanolyan mércéje szerint készül,
mint a proesszionális szervezetek beszámolói.
Hogy a helyzet még bonyolultabb legyen,
a hamis és félrevezető online információk híreknek/újságírásnak is tűnhetnek.
Mivel rengeteg információforráshoz férünk hozzá
fontos, hogy el tudjuk dönteni,
melyik információ megbízható, és melyik nem.
(A legfontosabb, hogy) olyan szervezetektől informálódjunk,
amelyek szabványok szerint működnek.
A professzionális hírügynökségek is hibázhatnak,
de sokkal valószínűbb, hogy egy cikk szavahihető
ha a pontosság melletti elkötelezettségre irányuló folyamatban jön létre.
Egy újságírói beszámoló minőségét megítélhetjük
ha az újságírást meghatározó elvárások ellenőrzésével.
Pontosság
A hírügynökség ismeretes a proesszionalizmusáról?
Vannak előírásaik a hibák javítására?
Kutatás.
Hány embert kérdeztek meg, idéztek a cikkben?
Milyen statisztikákkal, kutatásokkal tartalmaz az alátámasztására?
Források.
Az idézett források szakértők vagy más módon a témában.
Kontextus.
Segítik háttérinormációk a beszámolóban
a kulcsmozzanatok pontosabb megértését?
Korrektség.
A szereplő személyek ügyek leírására semleges kifejezéseket használ?
Nem minden újságírás éri el/felel meg azonos sztanderdeknek.
A roesszionális hjrügynökségek
és az újságírást meghatározó mércék megismerésével
el tudjuk dönteni, miben bízhatunk meg.