Az újságírás sztenderdjei
Az újságírás a kutatás, a tényellenőrzés és az információ közzétételének
gyakorlatát jelenti.
De nem minden újságírást végeznek ugyanúgy.
Az újságcikkek skálája a gyorsan megírt rövid közleményektől
a nagy időt és erőfeszítést igénylő tényfeltárásokig terjed.
Némelyik újsághírnek tűnő beszámoló
nem készül a kutatás és hajthatatlanság ugyanolyan mércéi szerint,
mint a professzionális szervezetek beszámolói.
Hogy a helyzet még bonyolultabb legyen,
online a hamis és félrevezető információk is tűnhetnek írott híreknek.
Mivel rengeteg információforráshoz férünk hozzá
fontos, hogy el tudjuk dönteni,
melyik információ megbízható, és melyik nem.
Ebben segít, ha olyan szervezetektől informálódunk,
amelyek meghatározott sztenderdek szerint működnek.
A professzionális hírügynökségek sem tévedhetetlenek,
de sokkal valószínűbb, hogy egy cikk szavahihető,
ha a gyártás folyamatához hozzátartozik a pontosság melletti elköteleződés.
Egy újságírói beszámoló minőségét megítélhetjük
az újságírást meghatározó sztenderdek ellenőrzésével.
Pontosság
Professzionálisnak tartják ezt a hírügynökséget?
Vannak előírásaik a hibák javítására?
Kutatás.
Hány embert kérdeztek meg vagy idéztek a cikkben?
Milyen statisztikákat, kutatásokat közöltek az állításaik alátámasztására?
Források.
Az idézett személyek szakértők vagy más okból avatott megszólalók a témában ?
Kontextus.
Közöl a beszámoló háttérinormációkat
a kulcstémák pontosabb megértése érdekében?
Méltányosság.
A bemutatott személyek és ügyek leírására semleges kifejezéseket használnak?
Nem minden újságírás felel meg ugyanazoknak a sztenderdeknek.
De a professzionális hírügynökségek
és az újságírást meghatározó sztenderdek megismerésével
el tudjuk dönteni, miben bízhatunk meg.
[A videót a CIVIX hozta el hozzád]
[Kanada támogatásával.]
[Fordította: Bibor Klára]