Mi lenne, ha alvásunkat hatékonyabbá tehetnénk?
Alváskutatóként
e kérdés foglalkoztat
immár tizedik éve.
Miközben a villanyfény és a technológia megteremtette
a 24 órás munka és termelés világát,
ennek ára cirkadián ritmusunk,
természetes napi periodicitásunk föladása
és szervezetünk alvásigénye.
Cirkadián ritmusunk szabályozza nap közbeni energiaszintünket,
és csak nemrég kezdtük annyira fölborítani ezt a ritmust,
hogy az már veszélybe sodorja egészséges alvásunkat
és végül – életminőségünket.
Emiatt kevesebbet alszunk
a szükségesnél.
Ma az átlag amerikai egy teljes órával kevesebbet alszik,
mint az 1940-es években.
Jeleit bizonyos okból úgy hordjuk,
mint a kialvatlanságért kapott
Becsületrend-jelvényt.
Ez így együtt egészségi válsághoz vezet.
A legtöbben tudjuk, hogy a rossz alvás s a betegségek:
pl. az Alzheimer-kór, szív-érrendszeri bajok, agyi érkatasztrófa
és a cukorbaj összefüggnek.
A kezeletlen alvászavar, pl. az alvás közbeni légzéskimaradás
sok betegség okozója lehet.
De tudják-e, hogy mentális állapotukra miként hat az alvás?
Rossz alvás miatt kockázatos, elhamarkodott döntéseket hozunk,
és aláássa beleérző képességünket.
Az alvásmegvonás érzékenyebbé tesz önnön fájdalmunk iránt,
s nem meglepő, hogy nehezen viselünk el másokat,
és nehéz is jónak s egészségesnek lennünk,
ha alváshiánnyal küzdünk.
A tudósok most kezdik megérteni,
hogy egészségünkre és közérzetünkre
nemcsak az alvás mennyisége, hanem minősége is hat.
Kutatásom középpontjában
az alvás sok tudós véleménye szerinti legpihentetőbb szakasza:
a mély alvás áll.
Tudjuk, hogy az alvásnak általában
három szakasza van:
a felületes alvás,
a gyors szemmozgású vagy REM
és a mély alvás.
E szakaszokat fejbőrre, mellkasra s állra helyezett elektródákkal mérjük.
A felületes s a REM-szakaszban
agyhullámaink az ébrenlétéhez hasonlók.
De mély alvásban agyhullámaink nagy amplitúdójúak,
és erősen különböznek az ébrenléti hullámoktól.
E nagy amplitúdójú hullámokat hívjuk delta-hullámoknak.
Ha nem kapjuk meg a szükséges mély alvást,
az gátolja tanulási képességünket
és sejtjeink s testünk regenerálódását.
Mély alvásban alakítjuk át
a velünk történt napi eseményeket
a hosszú távú memóriánkban és személyiségünkben.
Ahogy öregszünk,
nagy valószínűséggel elveszítjük regeneráló delta-hullámainkat.
A mély alvás és a delta-hullámok
a biológiai ifjúság egyfajta jellemzői.
Természetesen, több mély alvást szeretnék magamnak,
és majd minden bigyót, kütyüt kipróbáltam:
bolti árut és klinikai kivitelűt,
ami csak létezik.
Sokat tanultam, és rájöttem, hogy mint a legtöbbünknek,
nekem is nyolc óra alvás kell.
Még cirkadián ritmusomon is változtattam:
az étkezések, torna s a világosság idején,
de nem találtam módszert a mélyebb éjszakai alvásra,
míg nem találkoztam Dr. Dmitry Gerashchenkóval
a Harvard orvosi karáról.
Dmitry megemlített egy szakirodalmi újdonságot:
egy német labor kimutatta, hogy ha kellő időben
hangokat játszunk le alvó embereknek,
akkor alvásuk mélyebbé és hatékonyabbá tehető.
A labor ráadásul azt is kimutatta,
hogy javítható következő napi memória-teljesítményünk
a hangok révén.
Dmitry és én összefogtunk,
és nekiláttunk a technika létrehozásának.
A Penn Állami Egyetem kutatólaborjának munkatársaival együtt
kísérleteket terveztünk rendszerünk tesztelésére.
Azóta támogatást kaptunk az Országos Tudományos Alaptól
és az Országos Egészségügyi Intézettől
a mély alvást serkentő technika fejlesztésére.
Működési elve a következő.
Az illető bejön a laborba,
mi meg fölrakunk rá egy sor készüléket.
Kettő itt van nálam;
nem csili-vili kinézetűek.
(Nevetés)
Amikor nyugtázzuk, hogy a mély alvás szakaszt elérte,
lejátsszuk a mély alvást serkentő hangokat,
amelyekről kimutatták, hogy elmélyítik az alvást.
Most bemutatom a hangot.
(Többször lejátssza a hangokat)
Elég fura, ugye?
(Nevetés)
A hang frekvenciája megegyezik az agyhullámokéval,
mikor agyunk mély álomban van.
A hangminta serkenti az agyat,
hogy több regeneráló delta-hullámot állítson elő.
Amikor másnap a hangról kérdeztük a résztvevőket, kiderült,
hogy nem voltak tudatában a lejátszott hangnak,
noha agyuk több delta-hullámot állított elő.
Az ábra az egyik résztvevő agyhullámait ábrázolja.
Látják az alsó részt?
A nagy amplitúdójú hang frekvenciáját mutatja.
Nézzük most felül az agyhullámokat!
Látható az ábrából,
hogy a hang hatására több regeneratív delta-hullám keletkezik.
Megtudtuk, hogy pontosan lehet befolyásolni az alvást
elektródák fölrakása nélkül,
és az alvás elmélyíthető.
Folytatjuk a helyes hangkörnyezet
és alváskörnyezet fejlesztését,
hogy egészségesebbé tegyük az emberek alvását.
Alvásunk nem annyira regeneratív, mint lehetne,
de lehet, hogy nemsokára
egy kis készülékkel
többet kihozhatunk alvásunkból.
Köszönöm.
(Taps)