Az idő aprádonként nyer értelmet.
De ha hatalmas idősíkokat nézünk,
szinte lehetetlen felfogni, hogyan is mennek a dolgok.
Ezért kezdjük kis lépésekben...
...percekkel, órákkal, napokkal.
Valószínűleg az elmúlt 24 órát nagyrészt alvással és munkával töltötted,
néhány kávészünettel közben.
Kérlek ne tévézz annyit.
Nézzük csak 2013-at: minden különönsebb feltűnés nélkül
halt meg Hitler testőre 96 évesen
miközben júniusban, Edward Snowden kirobbantotta a titkosszolgálati botrányt.
Kicsit visszapillantva, a XXI. század még elég fiatal
és nagyrészt a Szeptember 11-ei támadások nyomán kirobbant
iraki háború határozza meg.
Ó, és a Facebook és az okostelefonok vették át életünk irányítását.
De ez még csak a kezdet: Kicsit tekintsünk vissza jobban!
A XX-ik századnak is megvoltak a maga konfliktusai.
Két pusztító világháború után,
a hidegháború közel a teljes második felén át tartott.
Egy átlagos emberi élethossz fedi le mindezt
ahogyan az Internet megszületését és az információs kor kezdetét.
Jelenleg Misao Okawa a legöregebb ember a földön,
aki 1898-ban született, ami az jelenti, hogy közelebb született
Napóleon európai uralkodásához mint a mai naphoz.
Az emberiség történelmének utolsó 500 éve
Hatalmas változásokat hozott életünkbe:
Az iparosodás új ideológiákat keltett életre mint a kommunizmus,
a parasztság munkásosztállyá vált és a tudást könnyebb lett terjeszteni.
Az evolúció elmélete megváltoztatta hogyan látjuk magunkat és világunkat.
Minez alig párszáz év alatt!
A XV-ik század nagyon mozgalmas volt:
Kolumbusz "felfedezte" Amerikát és Konstantinápoly elbukott,
melyek a középkor végét jelentik.
A közékori népeket főleg a földbirtok és a vallás izgatta
de a pestis sokkal hatékonyabb volt mint bármely háború,
hogy Europa harmadát kiirtsa alig 6 év alatt.
Az újkorba érkezve, nézzük honnan is indultunk!
Jelen évszázadunk parányi, és 2013 alig látható.
Ez az ismert emberi történelem.
A piramisokat 4 500 éve építették,
a Római Birodalom 2 000 évvel ezelőtt érte el csúcspontját,
tehát a rómaiaknak a piramisok pont olyan régiek voltak mint nekünk a rómaiak.
Az írás óta létezik a történelem. De mi történt azelőtt?
Úgy 12 000 évvel ezelőtt, robban ki mezőgazdasági forradalom.
Az emberiség növénytermesztésbe kezdett, mely lehetővé tette
városok és nagyobb közösségek kialakulásást.
Az emberiség uralma a Föld felett valjában itt kezdődött.
90 000 évvel ezelőtt, a neandervölgyiek és a homo sapiens együtt éltek Európában.
Vicces tény, hogy épp ennyi időre volna szüksége egy modern űrhajónak,
hogy elérjen a legközelebbi csillagig.
A homo sapiens, a mai ember, 200 000 éve fejlődött ki.
Az emberi történelmet tekintve, az 'időszámítás után' egész rövidnek tűnik.
6 000 000 évvel ezelőtt,
volt az utolsó közös ősünk a mai csimpánzokkal,
és 2 750 000 éven át kőszerszámok voltak igazán divatban.
Alig 65 millió éve ért véget a dinoszauruszok kora
egy hatalmas robbanással, mely az emlősök előtt nyitott utat.
De a dinoszauruszok uralták a Földet hihetelenül hosszú ideig:
Több mint 165 millió évig!
Ez olyan hosszú idő, hogy egy T. rex mely 65 millió évvel ezelőtt élt
közelebb áll, hogy láthasson egy élő Miley Cyrus koncertet
minthogy találkozhasson egy élő Stegosaurusszal.
Bolygónk első állatai 600 millió éve jelnetek meg:
a legelső állatok halak és más egyszerű tengeri lények voltak,
majd rovarok és hüllők,
végül, úgy 200 millió éve,
az emlősök is csatlakoztak a bulihoz!
Maga az élet jóval korábban kezdődött:
Úgy 3 és fél milliárd éve.
2 és fél milliárd év telt el mielőtt az első állatka megjelent volna
mialatt az élet csak parányi mikróbák formájában létezett,
számtalan egysejtű baktérium.
3 milliárd éven át, minden földi élőlény láthatatlan volt szemünk számára.
Nehezen érthető, hogyan voltak képesek egysejtű szervezetek
bonyolult életformákká fejlődni mint a halak vagy a lajhárok.
A válasz az időben rejlik, jó sok időben:
2,4 milliárd év rengeteg idő, hogy felfogjuk!
4,6 milliárd éve született a nap egy óriási robbanás maradványaiból,
60 millió évvel később alakult ki a föld.
Ezekben a korai években gyakori üstökös és kisbolygó becsapódások
látták el a földet nagy óceánokkal és egy holddal ahová űrhajózhatunk.
De ami a világegyetemet illeti, a mi naprendszerünk elég új.
13 750 millió éve született meg az univerzum.
600 milliárd évvel később, alakult ki galxisunk csillagok milliárdjaiból,
de mi lehetett az ősrobbanás előtt?
Igazság szerint ezt még nem tudjuk, és talán sosem fogjuk megtudni.
De kíszíneztük, így legalább ennyink van.
És tessék, parancsolj:
ez a múlt.
Most vizsgáljuk meg mit tudunk a jövőről.
Kb egymilliárd év múlva,
a nap úgy felforrósodik, hogy a földi élet ellehetetlenül.
A nap halála 4 milliárd évvel később fogja jelneteni a naprendszer végét.
Rendben, tehát nincs több naprendszer.
Is mi lesz azután?
Néhány milliárd év múlva le fog állni a csillagkeletkezés
és egy napon a világegyetem utolsó csillaga is kipurcan.
A sötétségbe borult univerzumot,
csupán fekete lyukak népesítik be.
Jóval miután az utolsó fekete lyuk is elpárolgott,
a világegytem eléri utolsó szakaszát,
egy hő halálnak nevezett állapotot.
Többé semmi sem változik,
a világegyetem
halott
örökre.
Most valószínűleg elég furcsán érezheted magad, nem igaz?
Mi is így érzünk.
Ez csak temészetes.
A jó hír az:
hogy ez messze-messze van.
Az egyetlen idő ami valóban fontos az a jelen!
Az a helyes lány aki tetszik,
hívd meg valahova!
Az idő értékes,
tedd hasznossá!
MADÁR: Mit gondolsz a világegytem végéről? Oszd meg velünk a kommentek közt!
Ez az animáció a Kurzgesagt és a Wait But Why együttműködésével jött létre!
Hungarian translation: Sulyok Csaba (CC)