Zamislite da hoćemo da izgradimo novo svemirsko pristanište
u jednoj od četiri nedavno naseljene baze na Marsu,
i sprovodimo glasanje da bismo mu odredili lokaciju.
Od stotinu kolonista Marsa, njih 42 živi u Zapadnoj bazi, 26 u Severnoj bazi,
15 u Južnoj bazi i 17 u Istočnoj bazi.
Za potrebe ove situacije, pretpostavimo da svima odgovara da pristanište
bude što je moguće bliže njihovoj bazi i da će glasati shodno tome.
Koji je najpravedniji način za sprovođenje tog glasanja?
Najjednostavnije rešenje bi bilo dozvoliti svakom pojedincu
da da jedan glas, i odabrati lokaciju koja ima najviše glasova.
To je poznato kao većinsko ili pluralno glasanje.
U ovom slučaju, Zapadna baza lako pobeđuje,
jer ima više stanovnika od ostalih.
A ipak, većina naseljenika bi to smatrala najgorim rezultatom,
s obzirom na njenu udaljenost od svih ostalih.
Dakle, da li je većinsko glasanje zaista najpravedniji metod?
Šta ako bismo probali sistem poput rangiranog glasanja
koje uzima u obzir pun spektar preferencija ljudi,
umesto samo njihove glavne izbore?
Evo kako bi to izgledalo.
Najpre, glasači rangiraju sve opcije od prve do četvrte,
i uporedimo njihove glavne odabire.
Jug dobija najmanje glasova za prvo mesto, pa biva eliminisan.
Njegovih 15 glasova se dodeljuje drugom izboru tih glasača -
Istočnoj bazi - koja time dobija 32 glasa.
Zatim uporedimo glavne preferencije
i ponovo odbacimo opciju na poslednjem mestu.
Ovoga puta je Severna baza eliminisana.
Drugi izbor njenih glasača bila bi Južna baza,
ali pošto je ona uklonjena, glasovi idu trećoj opciji.
Time Istok dobija 58 glasova, naspram 42 glasa Zapada,
i postaje pobednik.
Ali ni to ne deluje fer.
Ne samo da je Istok počeo na pretposlednjem mestu,
već ga je većina rangirala među dve najmanje poželjne opcije.
Umesto rangiranja, mogli bismo pokušati sa glasanjem u više krugova,
pri čemu će dva glavna pobednika preći u zaseban krug.
To bi trebalo da znači da će Zapad i Sever pobediti u prvom krugu,
i da će Sever pobediti u drugom.
Ali stanovnici Istočne baze shvataju da,
iako nemaju dovoljno glasova da bi pobedili,
i dalje mogu da okrenu rezultate u svoju korist.
U prvom krugu glasaju za Južnu bazu umesto za svoju,
čime uspešno sprečavaju da Sever prednjači.
Zahvaljujući ovom „taktičnom glasanju” stanovnika Istočne baze,
Jug lako pobeđuje u drugom krugu, uprkos njegovoj najmanjoj naseljenosti.
Da li se sistem može nazvati pravednim i dobrim ako podstiče laganje
u vezi sa preferencijama?
Možda bi trebalo da dozvolimo glasačima da se izjasne šta bi više želeli
u svakom mogućem suprotstavljenom paru.
To je poznato kao Kondorseov metod.
Uzmimo jedan par: Zapad naspram Severa.
Svih 100 kolonista glasa između njih dvoje.
U tom slučaju bi za Zapad glasalo 42, dok bi 58 glasova dali Sever, Jug i Istok,
a koji su za Sever.
Sada uradimo isto za ostalih pet parova.
Pobednik će biti onaj čija baza pobedi najveći broj puta.
Tako Sever pobeđuje tri puta, a Jug pobeđuje dva puta.
To zaista jesu dve najznačajnije lokacije,
i Sever ima tu prednost da nije ničiji najmanje omiljeni izbor.
Da li to znači da je Kondorseov metod, opšte uzev, idealan sistem glasanja?
Ne nužno.
Uzmimo glasanje između tri kandidata.
Ako su glasači više za A nego za B, i više za B nego za C, ali više za C nego za A,
ovaj metod neuspešno bira pobednika.
Kroz decenije, istraživači i statističari su smišljali
desetine složenih načina sprovođenja glasanja i brojanja glasova,
od kojih su neki bili i primenjeni u praksi.
Ali koji god da odaberete,
moguća je pretpostavka da će dati nepravedan rezultat.
Ispostavlja se da naš intuitivni koncept pravičnosti
u stvari obuhvata više pretpostavki koje mogu biti oprečne.
Ne čini se pravednim da neki glasači imaju veći uticaj od drugih.
Ali ne deluje fer ni da se preferencije manjina prosto ignorišu,
niti da se ljudi podstiču da nameštaju sistem.
Zapravo, matematički dokazi su pokazali da je u slučaju svakog izbora
koji ima više od dve opcije
nemoguće osmisliti sistem glasanja koji ne narušava
bar neke teoretski poželjne kriterijume.
Iako često smatramo da je demokratija prosto stvar prebrojavanja glasova,
vredi uzeti u obzir i ko ima koristi od raznih načina na koji se oni broje.