Изгледа да се конвенционална мудрост везана за дијете,
укључујући и здравствене препоруке власти,
мења све време.
Ипак, редовно се појављују огласи
који тврде да имају прави одговор на то шта треба да једемо.
Па, како да разграничимо оно што је заиста здраво
од онога у шта оглашивачи желе да поверујемо да је добро за нас?
Маркетинг користи жељу да се брзо смрша,
да се буде снажнији,
мршавији
и паметнији.
У ширем контексту, планови дијета који обећавају драматичне резултате,
познати као „чудотворне дијете“,
су управо оно како и делују - превише добри да буду истинити.
Па, одакле „чудотворне“ дијете уопште потичу?
Док су древни Грци и Римљани
били сложни око здравствених режима успостављених вековима раније,
ова појава је ухватила маха у викторијанском добу,
са помамама као што су дијета са сирћетом
и Бантингова дијета.
Отада су нам дијете саветовале различите ствари:
да претерано жваћемо,
да не жваћемо уопште,
да прогутамо грејпфрут за сваки оброк,
да непрестано једемо супу од купуса,
па чак и да у тело уносимо арсеник
или пантљичаре.
Ако су помаме за дијетама опстале кроз историју,
да ли би то могло значити да функционишу?
Краткорочно, одговор је често потврдан.
Планови без угљених хидрата,
као што су популарна Еткинсонова дијета или дијета јужне обале,
имају почетни диуретски ефекат.
Натријум се губи све док се тело не доведе у равнотежу
и може се јавити привремени губитак тежине.
Са другим дијетама уз висок унос протеина, испрва можете изгубити тежину
јер са ограничењем избора хране,
смањујете ваш укупни унос калорија.
Међутим, ваше тело затим смањује метаболички рад да се прилагоди промени,
умањујући временом резултате дијете,
што резултира брзим поништењем када се одустане од дијете.
Дакле, иако ове дијете могу бити примамљиве на почетку,
оне не гарантују дугорочну корист по ваше здравље и тежину.
Неколико једноставних смерница, међутим, може помоћи у прављењу разлике
између дијете која је корисна при дуготрајном одржавању здравља
и оне која само нуди привремене промене у тежини.
Ево првог савета -
ако се дијета фокусира на интензивно смањење калорија
или на искључење целих група хране,
као што су масти, шећер или угљени хидрати,
вероватно се ради о „чудотворној“ дијети.
Још један знак упозорења је ритуал,
када вас дијета која је у питању учи да једете само одређену храну,
прописане комбинације
или да се одлучите за одређене замене за храну,
као што су пића, штангле или прахови.
Истина је да за губљење килограма на дуге стазе
једноставно не постоји брзо решење.
Не обећавају све дијетске помаме губитак килаже.
Шта је са тврдњама о суперхрани, прочишћавању
и другим решењима за боље стање организма?
Маркетинг наглашава драж производа
који су повезани са древним и далеким културама
да би се створио осећај мистицизма за потрошаче.
Иако тзв. „супер-храна“, као што су боровнице или акаи,
заиста представљају моћан додатак хранљивих материја,
њихове особине невероватне промене су у великој мери претеране.
Оне су здрав додатак уравнотеженој исхрани,
али се ипак често рекламирају као део слатких пића или житарица,
а у том случају негативне особине надмашују предности.
Прочишћења, такође, могу бити сјајна у умереним количинама,
пошто нам могу помоћи при убрзаном губитку тежине испрве
и могу повећати свакодневни унос свежег воћа и поврћа.
Са научне стране, међутим,
до сада није доказано да су дуготрајно корисне
или да врше детоксикацију тела боље од постојећих природних механизама.
Где год да погледамо,
нуде нам се решења за то како да изгледамо боље,
осећамо се здравије
и да, уопште, напредујемо.
Исхрана не представља изузетак,
али саветовање у вези са најбољом исхраном
је најбоље оставити докторима и нутриционистима
који познају наше појединачне околности.
Дијете и помаме саме по себи не греше увек.
Од прилике до прилике могу чак и бити у праву,
али не и за све и не увек.