Cele Cinci Degete ale Evoluției.
O înțelegere profundă a biologiei necesită
o înțelegere profundă a procesului evoluției.
Majoritatea oamenilor sunt familiarizați cu procesul de selecție naturală.
Totuși, acesta e doar unul din cele cinci procese care pot rezulta în evoluție.
Înainte să discutăm toate aceste cinci procese,
ar trebui să definim evoluția.
Evoluția înseamnă modificarea genofondului de-a lungul timpului.
Dar ce e genofondul? Și mai ales, ce e o genă?
Înainte să continuăm cu genetica,
să începem cu o poveste.
Imaginați-vă că o barcă se răstoarnă și zece supraviețuitori înoată spre o insulă pustie.
Nu sunt salvați și formează o nouă populație ce există de mii de ani.
Destul de ciudat, cinci supraviețuitori au păr roșcat.
Părul roșcat apare când o persoană moștenește două copii ale genei roșcate de la părinți.
Dacă ai doar o copie a genei, nu vei avea părul roșu.
Pentru a clarifica, vom presupune
că cei cinci care nu sunt roșcați nu au gena.
Frecvența inițială a genei părului roșcat
e așadar 50%, sau 10 din totalul de 20 de gene.
Aceste gene reprezintă genofondul.
Cele 20 de gene diferite sunt precum cărțile dintr-un pachet de cărți de joc
care sunt amestecate la fiecare nouă generație.
Sexul e o simplă amestecare a pachetului genetic de cărți.
Cărțile sunt amestecate și transmise noii generații;
pachetul rămâne același, 50% roșu.
Genele sunt amestecate și transmise noii generații;
genofondul rămâne același, 50% roșcați.
Chiar dacă populația s-ar putea să crească în timp,
frecvența ar trebui să rămână de 50%.
Dacă această frecvență variază vreodată, atunci apare evoluția.
Evoluția e o simplă schimbare în genofond de-a lungul timpului.
Gândiți-vă ca la un pachet de cărți.
Dacă frecvența cărților de joc din pachet se modifică,
vorbim despre evoluție.
Există cinci procese care pot face ca frecvența să se modifice.
Pentru a ține minte aceste procese, vom folosi degetele de la mână,
începând cu degetul mic și continuând până la cel mare.
Degetul mic ar trebui să vă amintească de faptul că populația poate descrește.
Dacă populația descrește, șansa poate prelua controlul.
De exemplu, dacă doar patru indivizi supraviețuiesc unei epidemii,
atunci genele lor vor reprezenta noul genofond.
Următorul e inelarul.
Acesta ar trebui să vă reamintească de perechi, deoarece inelul reprezintă un cuplu.
Dacă indivizii își aleg o pereche în funcție de înfățișare sau locație,
frecvența s-ar putea modifica.
Dacă roșcații se cuplează doar cu roșcați,
ar putea forma o nouă populație.
Dacă nimeni nu se cuplează cu roșcați,
aceste gene ar putea să se împuțineze.
Următorul e degetul mijlociu.
M de la mijlociu ar trebui să vă amintească de M de la „mutație”.
Dacă o nouă genă e adăugată prin mutație, poate afecta frecvența.
Imaginați-vă că o mutație genetică duce la o nouă culoare a părului.
Evident, asta ar modifica frecvența în genofond.
Arătătorul ar trebui să vă reamintească de mișcare.
Dacă noi indivizi ajung într-o zonă, adică imigrează,
frecvența se modifică.
Dacă indivizii pleacă dintr-o zonă, sau emigrează,
frecvența se modifică.
În știință, numim această mișcare flux genetic.
Toate cele patru procese reprezentate de degete pot duce la evoluție.
Populație mică, nu formează perechi la întâmplare,
mutații și flux genetic.
Totuși, niciunul din acestea nu duce la adaptare.
Selecția naturală e singurul proces
care creează organisme mai bine adaptate la mediul înconjurător local.
Folosesc degetul mare pentru a-mi reaminti acest proces.
Natura votează pentru adaptări care vor reuși în mediul lor,
și împotrivă adaptărilor care nu o vor face.
Genele pentru indivizi care nu sunt adaptați la mediul lor
vor fi treptat înlocuite cu cele care sunt mai bine adaptate.
Părul roșcat e un exemplu de acest gen de adaptare.
Părul roșcat e un avantaj în clima nordică
deoarece pielea deschisă la culoare le-a permis strămoșilor să absoarbă mai multă lumină
și să sintetizeze mai multă vitamina D. Vot pozitiv!
Totuși, acesta era un dezavantaj în clima sudică,
unde un nivel crescut de radiații UV a dus la cancer și scăderea fertilității.
Vot negativ!
Chiar și degetul mare e o adaptare provenită din procesul de selecție naturală.
Evoluția descrisă e cunoscută ca microevoluție,
deoarece se referă la o schimbare mică.
Cu toate acestea, acest tip de evoluție
poate duce, în cele din urmă, la macroevoluție, sau speciație.
Fiecare organism de pe planetă are în descendență un singur strămoș comun.
Toate organismele vii de pe planetă sunt legate între ele înapoi în timp
prin procesul de evoluție.
Uitați-vă la mâna voastră.
E o capodoperă a ingineriei creată de cele cinci procese pe care le-am descris,
de-a lungul a milioane și milioane de ani.
Vă puteți aminti cele cinci cauze principale ale evoluției?
Dacă nu puteți, derulați și vizionați din nou acea parte.
Dar dacă puteți, bateți palma cu cinci degete, singuri sau cu vecinul vostru.