Más-más okból szoktuk az internetet használni.
Kiderül, hogy a legnépszerűbb fajtájú weboldal
főleg bizalmas körben használatos.
Kíváncsiságot vált ki,
vágyaink nem lényegtelen mértékű kielégítését,
és mások szaporító tevékenységének rögzítése
körül forog.
(Nevetés)
Persze, hogy a családfáról van szó!
(Nevetés)
A családtörténet tanulmányozásáról.
Mikor családtörténetbe merülünk,
minden családban akad valaki, aki a nemzedékrend megszállottja.
Nevezzük Béla bácsinak.
Béla bácsi mellett egyáltalán nem szeretnénk ülni
családi találkozón,
mert halálra fog untatni
valamely távoli ősünkre vonatkozó sajátságos részletekkel.
De mint tudják,
mindennek létezik tudományos oldala is,
és Béla bácsi történeteiből
az orvosbiológiai kutatás mérhetetlenül sokat meríthet.
Hagyjuk, hogy Béla bácsi és családfakutató társai
rögzítsék családfájukat a geni.com nemzedékrendi honlapon.
Mikor családfájukat feltöltik a használók,
a program átfésüli a rokonságot,
fölleli a kapcsolódási pontokat,
és összeilleszti a családfákat.
Ennek eredményeként óriási családfa jön létre,
amely meghaladja bármely kutató szintjét.
Ha a folyamatot milliónyi egyénnel megismételjük
szerte a világon,
összeáll az emberiség családfája.
E weboldalon
125 millió főt tudtunk összekapcsolni
közös családfává.
Nem tudom a fát a kivetítőre fölrajzolni,
mert kevesebb pixelből áll,
mint a fán szereplők száma.
De itt egy példa 6000 fő részhalmazára.
Minden zöld csomópont egy-egy személy.
A vörös csomópontok a házasságok,
az összekötő vonalak a szülői kapcsolatok.
A fa közepén az ősök láthatók.
A szélek felé haladva a leszármazottakat látjuk.
E fa kb. hét nemzedéket fog át.
Ez történik, ha a személyek számát
70 ezerre növeljük:
még mindig összes adatunk apró részhalmaza.
Ennek dacára már kirajzolódik
a rengeteg igen távoli rokonból álló óriási családfa.
Családfakutatóink áldozatos munkájának köszönhetően
több száz évvel visszamehetünk.
Pl. ő itt Alexander Hamilton,
aki 1755-ben született.
Alexander volt az USA első pénzügyminisztere,
de ma inkább a népszerű Broadway-musicalból ismert.
Kiderült, hogy Alexandernek erős a kapcsolata a szórakoztatóiparral.
Vérrokona...
Kevin Bacon színésznek!
(Nevetés)
Mindketten egy 13. századi
skót lady leszármazottai.
Tehát Alexander Hamilton
Kevin Bacon 35-öd fokú rokona.
(Nevetés)
A fa milliónyi hasonló történetet tartalmaz.
Nagy erőt fektettünk be adataink minőség-ellenőrzésébe.
DNS-vizsgálatokból derült ki,
hogy adatainkban az anya-gyerek kapcsolat 0,3%-ban hamis,
ami egybeesik az USA II. világháború előtti örökbe fogadási arányával.
Az apai oldalon
a helyzet sokkal rosszabb:
adatainkban az apa-gyerek kapcsolat 1,9%-ban hamis.
Látom, hogy egypáran ezen somolyognak.
Biztos arra gondolnak,
hogy mennyi postás jár-kel.
(Nevetés)
De az apai ági kapcsolatok 1,9%-os hibaaránya
adatainkban nem kivételes.
Korábbi tanulmányok hasonló hibaarányt mutattak ki
klinikai szintű családfák esetén.
Tehát adataink jó minőségűek,
és ez nem meglepő.
Kutatóink alaposan és személyesen érdekeltek abban,
hogy családtörténetüket megbízhatóan dokumentálják.
Az adatokból számszerű tudáshoz juthatunk az emberiségről,
pl. demográfiai kérdésekről.
Itt van minden profilunk a világtérképen.
Minden pixel egy-egy valaha élt ember.
Mivel ilyen sok adatunk van,
sok ország körvonalai láthatók,
kiváltképp a nyugatiak.
Ezen a klipen rétegekbe rendeztük az előbbi térképet
a személyek 1400 és 1900 közötti születési éve szerint,
és az ismert vándorlási eseményekkel vetettük össze.
A klip megmutatja, hogy adatainkból látható legmélyebb gyökerek
az Egyesült Királyságba vezetnek,
ahol legjobb az adatnyilvántartás,
és onnan a nyugati gyarmatosítás útvonalai mentén terjednek tovább.
Nézzük!
(Zene)
[Születési év:]
[1492 – Kolumbusz áthajózza az óceánt]
[1620 – A Mayflower kiköt Massachusettsben]
[1652 – A hollandok gyarmatosítják Dél-Afrikát]
[1788 – Nagy-Britannia ausztráliai fegyencszállításai elkezdődnek]
[1836 – Az első bevándorlók az Oregoni Ösvényen]
[minden tevékenység]
Szeretem ezt a filmet.
Mivel a vándorlási események családok kapcsolódását jelzik,
adódik egypár kérdés:
Mekkora a jellemző távolság
a férj és feleség születési helye közt?
A távolság döntő szerepet játszik a demográfiában,
mert a családalapítási célú vándorlás mintázata meghatározza,
hogyan terjednek el a gének egyes területeken.
Adataink alapján elemeztük a távolságokat,
és rájöttünk, hogy a régi időkben
az embereknek könnyű volt.
A környékbeli falvakba házasodtak.
Ám az ipari forradalom bonyolította szerelmi életünket.
Ma a megfizethető repjegyek és az online közösségi média korában
jellemzően több mint 100 km-re vándorolnak születési helyüktől,
hogy lelki társra leljenek.
Megkérdezhetik:
Jó, de ki veszi magára családalapításért
a vándorlás terhét?
A férfiak vagy a nők?
A kérdés megválaszolására
legalább az utóbbi 300 év adatait fölhasználva
arra jutottunk,
hogy a hölgyek veszik magukra a családalapítás miatti vándorlás terhét.
Ezek statisztikailag szignifikáns eredmények,
így tudományos ténynek tekinthető, hogy a férfiak lusták.
(Nevetés)
A demográfiai kérdéseken túl
egészségügyi kérdéseket is föltehetünk.
Pl. megkérdezhetjük,
hogy milyen a genetikai változatok szerepe
az egyes személyek átlagos élettartamában?
Korábbi kutatások elemezték az ikrek magas kora közti korrelációt,
hogy választ leljenek a kérdésre.
Úgy értékelték, hogy a genetikai változatok
kb. negyed részben okozzák az egyének élettartama közti eltérést.
De ikreknél ez nagyon sok okkal korrelál,
pl. különböző környezeti hatásokkal
vagy közös háztartással.
A nagy családfákból elemezhetjük mind a közeli rokonokat,
pl. az ikreket,
mind a távoli rokonokat, még a negyed-unokatestvéreket is.
Így hatalmas modelleket vázolhatunk fel,
amelyekből elválaszthatjuk a genetikai változatok hatását
a környezeti tényezőkétől.
Adatainkkal elvégeztük az elemzést,
melyből kiderült, hogy csak 15%-ban magyarázzák genetikai változatok
az egyes személyek élettartama közti különbséget.
Ez átlagosan öt év.
Tehát a gének az élettartam szempontjából kevésbé fontosak, mint ahogy hittük.
Ezt jelentős eredménynek tartom,
mert azt jelenti, hogy tetteink többet számítanak.
A dohányzás pl. 10 évet vesz el az életünkből,
kétszer annyit, mint amennyi a géneknek róható föl.
Még meglepőbb dolgokra lelhetünk,
ha elhagyjuk a családfákat,
és hagyjuk, hogy a DNS-információt kutatóink dokumentálják.
Az eredmény elképesztő lehet.
Tán nehéz elképzelni, de Béla bácsi és barátai a DNS-ből
igazságügyi orvostani képességeiket bizonyíthatják,
amelyek meghaladják az FBI jelenlegi szintjét.
Ha a DNS-t a hatalmas családfára illesztve
jelzőfényt hozunk létre,
amely százszámra világítja be a távoli rokonokat,
akik mind kapcsolódnak az eredeti DNS-t adó személyhez.
A nagy családfán több jelzőfényt elhelyezve
ugyanazon módszerrel határozhatjuk meg ismeretlen személy DNS-ét,
mint amelyet a GPS-rendszer használ
műholdas helymeghatározásra.
E technika hatékonyságára kiváló példa
a Golden State Killernek nevezett sorozatgyilkos elkapása,
aki az USA történetének egyik leghírhedtebb bűnözője.
Korábban az FBI több mint 40 évig kereste.
Megvolt a DNS-e,
de egyetlen rendőrségi adatbázisban sem bukkantak rá.
Kb. egy éve az FBI genetikus családfakutatótól kért tanácsot,
ő meg javasolta, hogy juttassák el bűnöző DNS-ét a kutatószolgálathoz,
amely megtalálhatja a távoli rokonokat.
Így is tettek,
és föllelték a Golden State Killer harmad-unokatestvérét.
Óriási családfát állítottak össze,
beszkennelték a fa ágait,
és végül profilra találtak,
amely a Golden State Killer néven ismert személyre pontosan ráillett.
DNS-mintát vettek tőle, és tökéletes volt az egyezés
az FBI-nál lévő DNS-sel.
Letartóztatták,
és bíróság elé állították annyi év után.
Azt követően a genetikus családfakutatók
kezdtek együttműködni az USA helyi bűnüldöző szerveivel
hogy e technikával kapják el a bűnözőket.
Csupán az utóbbi fél évben e technikával
több mint 20 döglött aktát sikerült megoldaniuk.
Szerencsére vannak olyanok, mint Béla bácsi és családfakutató társai.
Ők nem önérdekű műkedvelők,
hanem szenvedélyes tudóstársaink, akiknek célja megmondani, kik vagyunk.
Tudják, a múlt kulcs lehet a jövőhöz.
Köszönöm szépen.
(Taps)