Ah, vår.
Gräset växer, blommor blommar, träden får nya löv,
men om du är allergiker
innebär nog denna explosion av nytt liv mer elände än lycka.
Gå ut, och inom några minuter nyser du och är snorig.
Näsan rinner,
ögonen är svullna och rinner,
det kliar i halsen.
För dig och miljoner andra är det allergisäsong.
Så vad ligger bakom detta snorangrepp?
Svaret finns inom dig.
Det är ditt immunsystem.
Säsongsbunden allergi, också kallad hösnuva eller allergisk rinit,
är en hyperkänslig immunrespons på något som egentligen inte är farligt.
Pollen från träd och gräs,
och mögelsporer från små svampar tar sig in till dina slemhinnor
och kroppen anfaller dessa harmlösa resenärer
på samma sätt som den skulle anfalla smittsamma bakterier.
Immunsystemet har minne.
När en främmande substans klassas som hotfull
skapar de vita blodkropparna skräddarsydda antikroppar
som känner igen skurken nästa gång.
Och då kallar de snabbt in kroppens försvarsbataljon.
Men ibland råkar immunsystemet särbehandla
harmlösa substanser, som pollen.
När det kommer in igen, känner antikroppar på ytan av vita blodkroppar igen det
och hakar på.
Detta triggar cellen att utlösa inflammatoriska ämnen,
som histamin,
som stimulerar nervceller
och får blodkärl i slemhinnorna att svälla och utsöndra vätska.
Med andra ord: klåda, nysningar, täppthet och rinnande näsa.
Allergier visar sig oftast men inte alltid för första gången under barndomen.
Men varför blir vissa allergiska och andra inte?
Allergier tenderar att gå i arv, så generna kan vara en av bovarna.
Det är faktiskt så att fel i en gen som reglerar immunsystemet,
har kopplats till högre frekvens av allergier.
Uppväxtmiljön spelar också roll.
Att utsättas för en allergen som bebis
minskar faktiskt risken för att utveckla allergi mot den.
Folk som växer upp på bondgårdar,
i stora familjer,
och i u-länder, tenderar att ha färre allergier,
trots att det finns många undantag, delvis tack vare generna.
En teori är att de som barn
stöter på fler av de mikrober och parasiter
som utvecklades tillsammans med traditionella jägar- och samlarsamhällen.
Den kallas hygienhypotesen,
och teorin är att när immunsystemet
inte utsätts för den välbekanta floran av mikrober
kommer det hålla sig själv sysselsatt med att skapa försvar mot harmlösa ämnen,
som pollen.
En annan teori är att ett immunsystem som härdats av en stormflod av patogener
är mindre benäget att överreagera på allergener.
Pollen är en vanlig skurk, just för att vi möter så mycket av det,
men det finns en lång lista på ämnen:
damm,
mjäll från pälsdjur,
insektsgift,
läkemedel,
vissa livsmedel
som kan dra upp immunsystemet på högvarv.
Vissa av dessa reaktioner kan vara läskiga.
En allergi kan utvecklas till total anafylaxi,
vilket vanligtvis innebär kraftig svullnad,
andnöd
och väldigt lågt blodtryck.
Det kan vara dödligt.
Kroppen kan till och med få en allergisk reaktion mot sig själv,
vilket orsakar autoimmuna sjukdomar,
som multipel skleros, SLE och typ 1-diabetes.
Men till och med ickedödliga allergier kan göra dig olycklig,
så vad kan du göra åt saken?
Läkemedel kan minska symptomen.
De vanligaste hindrar histaminer från att fästa sig vid dina celler.
Dessa antihistaminer stoppar inflammationsresponsen.
Steroider kan hjälpa till att lugna ner immunsystemet.
Immunterapi är ett annat, mer permanent alternativ.
Medveten, kontrollerad exponering
för gradvis ökande halter av en allergen,
kan lära immunsystemet att den inte är farlig trots allt.
Och om du är riktigt äventyrlig så finns det ett ovanligare alternativ:
inälvsparasiter.
När hakmaskar sätter tänderna
i tarmväggen,
utsöndrar de ämnen som avtrubbar immunsystemet.
Vissa studier menar att hakmaskar kan behandla allergier,
vilket kan vara en anledning
till att allergier är mycket vanligare i industrialiserade länder
där hakmaskar är ovanliga.
Du kan förstås vänta ut din säsongsbundna allergi.
Attacken av vårpollen minskar kring midsommar,
precis i tid för gråbosäsongen.