Leta 1996 je 56 prostovoljcev sodelovalo v študiji,
kjer so testirali novo protibolečinsko zdravilo Trivaricaine.
Vsakemu so en kazalec prekrili z novim protibolečinskim zdravilom,
drugi pa je ostal nedotaknjen.
Oba so nato stisnili z bolečimi kleščami.
Prostovoljci so poročali, da jih je kazalec z zdravilom bolel manj.
To ne bi smelo biti presenetljivo,
ampak Trivaricaine v resnici ni bil protibolečinsko zdravilo,
samo lažna mešanica brez protibolečinskih lastnosti.
Zakaj so torej mislili, da to lažno zdravilo deluje?
Odgovor leži v placebo učinku,
nepojasnjenem fenomenu,
ko zdravila, zdravljenja in terapije, ki naj ne bi imele učinka
in so pogosto lažne,
čudežno pomagajo ljudem.
Zdravniki uporabljajo izraz placebo že od 17. stoletja,
ko so spoznali moč lažnih zdravil, da olajšajo simptome.
Dali so jih, ko prava zdravila niso bila na voljo
ali če si je nekdo domišljal, da je bolan.
Pravzaprav, beseda placebo v latinščini pomeni "ustregel bom",
kar namiguje na zgodovino pomirjanja nemirnih pacientov.
Placebo je moral biti podoben pravim zdravilom, da bi bil prepričljiv,
zato so bili v obliki sladkornih tablet,
z vodo napolnjenih injekcij,
in celo lažnih operacij.
Kmalu so zdravniki spoznali, da ima tak način prevare tudi drugačno uporabo:
v kliničnih raziskavah.
V 50-ih so raziskovalci uporabljali placebo kot standardno orodje
za preizkušanje novih zdravil.
Da so ocenili na primer novo zdravilo,
je polovica bolnikov dobila pravo tableto.
Druga polovica je dobila placebo, ki je izgledal enako.
Ker bolniki niso vedeli ali so dobili pravo stvar ali ne,
rezultati ne bi bili pristranski, so verjeli raziskovalci.
Če je bilo novo zdravilo boljše od placeba,
je bilo potrjeno kot učinkovito.
Danes je uporaba placeba manj pogosta zaradi etičnih zadržkov.
Če je možno primerjati novo zdravilo s starejšo različico,
ali z drugim obstoječim zdravilom,
je to boljše kot, da nekomu preprosto ne damo zdravila,
še posebej, če so resno bolni.
V teh primerih se placebo pogosto uporablja kot nadzor umeritve,
da so učinki novega proti staremu ali drugemu zdravilu
lahko natančno primerjani.
Seveda vemo, da ima placebo tudi svoj učinek.
Zahvaljujoč učinku placeba,
bolniki občutijo olajšanje pri celem spektru težav
vključno z boleznimi srca, astmo
in hudo bolečino,
čeprav so morda prejeli lažno zdravilo ali imeli lažno operacijo.
Še danes poskušamo razumeti, kako.
Nekateri verjamejo, da ni resničen
in da je učinek placeba zamešan z drugimi faktorji,
kot ko pacienti skušajo ugoditi zdravnikom in lažno poročajo o izboljšanju.
Po drugi strani
raziskovalci menijo, če oseba misli, da je lažno zdravljenje resnično,
njihovo pričakovanje ozdravitve sproži fiziološke faktorje,
ki izboljšajo njihove simptome.
Placebo je očitno sposoben povzročiti spremembe v krvnem pritisku, bitju srca
in sproščanju protibolečinskih kemikalij, na primer endorfinov.
To pojasni, zakaj preiskovanci v študiji rečejo, da jim placebo zmanjša bolečino.
Placebo lahko celo zniža raven stresnih hormonov,
naprimer adrenalina, kar lahko upočasni škodljive učinke bolezni.
Ne bi morali torej slaviti teh nenavadnih ugodnih učinkov placeba?
Ne nujno.
Če nekdo verjame, da ga je lažno zdravljenje pozdravilo,
morda ne bodo dobili zdravil ali terapij, ki dokazano delujejo.
Plus, pozitivni učinki lahko sčasoma zbledijo
in pogosto se to dejansko zgodi.
Placebo lahko zamegli klinične rezultate,
kar znanstvenike še bolj motivira, da bi odkrili,
kakšno moč imajo nad nami.
Kljub vsemu, kar vemo o človeškem telesu,
so tu še vedno nekatere nenavadne in vztrajne skrivnosti,
kot je učinek placeba.
Kakšna neodkrita čudesa še skrivamo v sebi?
Zlahka raziskujemo svet okrog nas
in pozabimo, da eden izmed najbolj zanimivih subjektov,
leži prav za našimi očmi.