אני רוצה לדבר על 4.6 מיליארדי שנים של היסטוריה
ב 18 דקות.
זה 300 מיליון שנה לדקה.
באו נתחיל בתמונה הראשונה שנאסא השיגו
של כוכב הלכת מאדים.
זה מטיסה של "מרינר 4".
היא צולמה ב 1965.
כשהתמונה הופיעה,
ידעון המדע המוכר,
הניו יורק טיימס, כתב במאמר המערכת שלו,
"מאדים הוא לא מעניין.
זה עולם מת. נאסא לא צריכה לבזבז
עוד זמן בלמידה של מאדים."
למזלנו המנהיגים בוושינגטון
במפקדת נאסא ידעו יותר טוב.
והתחלנו במחקר מאד מעמיק
של הכוכב האדום.
אחת מנקודות המפתח בכל המדע,
"האם יש חיים מחוץ לכדור הארץ?"
אני מאמין שמאדים הוא בעל הסיכוי הגדול ביותר
לחיים מחוץ לכדור הארץ.
אני הולך להראות לכם בכמה דקות
כמה מדידות מדהימות שמראות
שאולי יש חיים על מאדים.
אבל תנו לי להתחיל בתמונה מהוויקינג.
התמונה הזאת צולמה ע"י הוויקינג ב 1976.
וויקינג פותחה ונוהלה ע"י
מרכז המחקר של נאסא בלאנגלי
שלחנו שני לווינים ושתי חלליות נחיתה בקיץ של 1976.
היו לנו ארבעה כלי חלל, שנים מסביב למאדים,
ושנים על פני השטח
הישג מדהים.
זו התמונה הראשונה שצולמה
מפני השטח של כוכב כלשהו.
זו תמונה של הנחתת של הוויקינג
מפני השטח של מאדים.
וכן הכוכב האדום הוא אדום.
מאדים הוא מחצית מגודלו של כדור הארץ.
בגלל ש 2/3 מפני כדור הארץ מכוסים במים
שטח האדמה במאדים
שווה לשטח האדמה על כדה"א
ככה שמאדים הוא מקום די גדול אפילו שהוא רק חצי מגדול של כדור הארץ.
השגנו מדידות טופוגרפיות
מפני השטח של מאדים. אנחנו הבנו
את הפרשי הגבהים.
אנחנו יודעים הרבה על מאדים.
למאדים יש את הרי הגעש הגדולים ביותר במערכת השמש,
אולימפוס מונס
למאדים יש את הקניון הגדול ביותר
במערכת השמש, "עמק המארינר"
כוכב מאד מאד מעניין.
למאדים יש את מכתש הפגיעה
הכי גדול
אגן הלאס
זה 2000 מייל מקצה לקצה
אם יצא לכם להיות על מאדים
בזמן שהאסטרואיד פגע
זה היה יום ממש רע להיות על מאדים.
(צחוק)
זה אולימפוס מונס
הוא יותר גדול ממדינת אריזונה.
הרי געש חשובים מכיוון שהם
יוצרים אטמוספירה ויוצרים אוקינוסים.
אנחנו מסתכלים על "עמק המארינר"
הקניון הגדול ביותר במערכת השמש,
מולבש על מפה של ארה"ב
3000 מייל מקצה לקצה.
אחד המאפיינים המסקרנים של מאדים,
האקדמיה הלאומית למדע אומרת
אחת מעשר התעלומות הגדולות של עידן החלל
היא מדוע לאזורים מסוימים במאדים
ממגנטים כל כך חזק.
אנחנו קוראים לזה הקרום המגנטי.
ישנם אזורים במאדים בהם מסיבה מסויימת,
אנחנו לא מבינים למה בשלב זה,
פני השטח מאד ממגנטים.
האם יש מים על מאדים?
התשובה היא לא, אין מים נוזליים
על פני השטח של מאדים כיום
אבל ישנה הוכחה מסקרנת
שמעלה אפשרות שבשלבים מוקדמים בהיסטוריה של מאדים
אולי היו נהרות
ומים שזורמים מהר.
היום מאדים הוא צחיח
אנחנו מאמינים שישנם מים בכיפות הקטבים.
יש כיפת קוטב בקוטב הצפוני והדרומי.
הנה כמה תמונות עדכניות.
זה מה ספיריט ואופורטיוניטי
התמונות האלה מראות שבזמן מסוים
היו מים שזרמו ממש מהר על פני השטח של מאדים.
למה מים הם חשובים? מים חשובים
בגלל שכדי לקיים חיים אתה חייב שיהיו מים.
מים הם המפתח
באבולוציה, המקור של החיים בכוכב.
הנה כמה תמונות מאנטרטיקה.
ותמונה מהאולימפוס מונס,
מאפיינים מאד דומים, קרחונים.
אז, זה מים קפואים.
זה מים קפואים על מאדים.
זאת התמונה המועדפת עלי. היא צולמה לפני מספר שבועות.
היא עוד לא נראתה בפומבי.
זה של סוכנות החלל האירופאית.
תמונה של מכתש ממאדים שצולמה ע"י ה"מרס אקספרס"
במרכז המכתש
יש מים נוזליים, יש קרח.
תמונה מאד מסקרנת.
אנחנו עכשיו מאמינים, שבהיסטוריה המוקדמת של מאדים,
לפני 4.6 מיליארדי שנה,
לפני 4.6 מיליארדי שנה, מאדים היה מאד דומה לכדור הארץ.
במאדים היו נהרות, אגמים,
אבל חשוב מכל למאדים היה אוקינוס גדול.
אנחנו מאמינים שהאוקינוסים היו בחצי הכדור הצפוני.
והאזור הזה שמסומן בכחול
שנפרס על 4 מייל,
היה האזור שבו נמצא האוקינוס העתיק
על פני השטח של המאדים.
לאן נעלמו האוקינוסים הגדולים האלו?
טוב, יש לנו רעיון.
אלו מדידות שערכנו לפני מספר שנים
מלווין שנע סביב מאדים בשם "אודיסיאה"
מים תת קרקעיים על מאדים,
קפואים בצורה של קרח.
וזה מראה את האחוזים, אם זה בגוון כחול
זה אומר 16 אחוז מתוך המשקל.
16 אחוז מהמשקל של הפנים
מכיל מים קופאים או קרח.
כלומר יש הרבה מאד מים מתחת לפני השטח.
הדבר המסקרן ביותר במדידות,
לפי דעתי, שמצאנו על מאדים
שאנחנו שחררנו מוקדם יותר השנה
במגזין "סיינס"
מה שאנחנו רואים זה אחוז של הגז מתאן
CH4 באטמוספירה של מאדים.
ואתם יכולים לראות שישנם שלושה אזורים ברורים של מתאן.
למה מתאן כל כך חשוב?
בגלל שבכדור הארץ, כמעט כל,
99.9 אחוז מהמתאן
מיוצר ע"י מערכות חיות,
לא אנשים ירוקים קטנים, אלא חיים מיקרוסקופים
מתחת לפני השטח או על פני השטח.
עכשיו יש לנו הוכחה
שמתאן נמצא באטמוספירה של מאדים,
גז שעל כדור הארץ,
הוא ביוגני במקור,
מיוצר ע"י מערכות חיות.
בשלושת הריכוזים האלה A,B1,B2.
ואלה פני השטח שזה מופיע עליהם.
ואנחנו יודעים ממחקר גיאולוגי
שהאזורים האלה הם האזורים העתיקים ביותר במאדים.
למעשה כדור הארץ ומאדים
הם בני 4.6 מיליארדי שנים.
הסלע העתיק ביותר בכדור הארץ הוא בין 3.6 מיליארד שנה.
הסיבה לרווח הזה של מיליארד שנה
בהבנה הגיאולוגית שלנו
נגרם בגלל תזוזת הלוחות הטקטונים,
קרום כדור הארץ מתמחזר.
אין לנו שום תעוד גיאולוגי לפני
המיליארד שנה הראשונות
התיעוד הזה קיים במאדים.
ופני השטח שאנחנו מסתכלים עליו
מתוארך ללפני 4.6 מיליארדי שנים.
כאשר כדור הארץ ומאדים נוצרו.
זה היה יום שלישי.
(צחוק)
זוהי מפה שמראה
איפה שמנו את החלליות שלנו על פני מאדים.
הנה ויקינג 1 ו 2.
זה אופורטיוניטי. זה הספיריט
זה "מרס פטפיינדר". זה פיניקס,
ששמנו לפני שנתיים.
שימו לב שכל כלי הרכב והנחתות שלנו
הלכו לחצי הכדור הצפוני.
זה בגלל שבחצי הכדור הצפוני
נמצא האזור העתיק
אגן האוקינוס.
אין יותר מידי מכתשים.
מכיוון שהמים הגנו על פני הקרקע של האגן.
מפני פגיעה של מטאוריטים ואסטרואידים.
אבל תביטו על חצי הכדור הדרומי.
בחצי הכדור הדרומי ישנם מכתשי פגיעה.
ישנם מכתשים וולקנים.
הנה אגן האלס,
מקום ממש שונה גיאולוגית
תראו איפה המתאן נמצא, המתאן נמצא באזור
בעל פני שטח מאד קשוחים.
מה היא הדרך הטובה ביותר בכדי לגלות
את המסתורין של מאדים?
אנחנו שאלנו את השאלות האלה לפני 10 שנים.
הזמנו 10 מחוקרי המאדים הטובים ביותר
למרכז המחקר של לאנגלי ליומיים,
כתבנו על הלוח
את השאלות העיקריות שלא נמצאו להן תשובות.
את היומים הבאים בילינו בניסיון להחליט
מהי הדרך הטובה ביותר לענות על שאלות אלה.
והתוצאה של הפגישה שלנו
היתה מטוס רובוטי בעל הנעה רקטית שאנחנו קראנו לו ARES.
זהו חוקר סביבתי אוירי ברמה אזורית
המודל של ה ARES נמצא פה.
זה מודל של 20% מהגודל
המטוס הזה פותח במרכז הפיתוח בלאנגלי
אם יש מקום בעולם
שיכול לבנות מטוס שיטוס מאדים
זה המרכז למחקר בלאנגלי
כמעט 100 שנים,
המרכז המוביל לאוירונאוטיקה בעולם.
אנחנו טסים בערך מייל מעל פני השטח.
אנחנו מכסים מאות מיילים,
אנחנו טסים בערך ב 450 מייל לשעה.
אנחנו יכולים לעשות דברים שרכב לא יכול
וכלי נחיתה לא יכול לעשות
אנחנו יכולים לטוס מעל הרים, הרי געש, מכתשים.
אנחנו יכולים לטוס מעל עמקים.
אנחנו יכולים לטוס מעל שטח ממוגנט
מעל הקטבים ומים תת קרקעיים.
ואנחנו יכולים לחפש חיים על מאדים.
אבל נושא בעל חשיבות דומה,
הוא שאנחנו יכולים לטוס דרך האטמוספירה של מאדים,
אנחנו נשדר את המסע הזה
המסע הראשון של מטוס מחוץ לכדור הארץ,
אנחנו נשדר את התמונות האלה חזרה לכדור הארץ.
המטרה שלנו היא לתת השראה לציבור האמריקאי
שמשלם על המשימות האלה במיסים
אבל יותר חשוב אנחנו
ניתן השראה לדור הבא של מדענים
אנשי טכנולוגיה, מהנדסים ומתמטיקאים.
זה חלק קריטי מהביטחון הלאומי
וחיוני מבחינה כלכלית, לוודא
שאנחנו מייצרים דור חדש של
מדענים, מהנדסים, מתמטיקאים ואנשי טכנולוגיה
ככה ARES נראה
כשהוא טס מעל מאדים.
אנחנו תיכנתנו אותו
אנחנו נטוס במקום שבו נמצא המתאן.
יש לנו מיכשור על גבי המטוס
הוא ידגום, כל שלוש דקות את האטמוספירה של מאדים.
אנחנו נחפש מתאן
כמו כן נדגום גזים נוספים
שמיוצרים ע"י מערכות חיות.
אנחנו נזהה את המיקום שבו נוצרים הגזים האלה.
בגלל שאנחנו יכולים למדוד את הגרדיאנט ממנו הם מגיעים.
וכך נוכל לכוון את המשימה הבאה
לנחות ישר באזור הזה.
איך נוביל את המטוס למאדים?
בשתי מילים, בזהירות רבה.
הבעיה היא, שאנחנו לא יכולים לטוס למאדים,
אנחנו נשים אותו בתוך חללית
ונשלח אותו למאדים.
הבעיה היא
שהקוטר הגדול ביותר שניתן לייצר חללית הוא 3 מטר.
ARES הוא 7 מטר מוטת כנפיים ובערך 6 מטר אורך
איך אנחנו נביא את המטוס למאדים?
אנחנו נקפל אותו.
ואנחנו נוביל אותו בתוך חללית.
אנחנו נכניס אותו לתוך משהו שנקרא "אירושל"
ככה אנחנו עושים את זה.
יש לנו וידיאו קטן שמתאר את התהליך
וידיאו: 5,4,3,2,1
התחלת מנוע ראשי. והמראה.
גוא'ל לוין: זוהי המראה מרכז החלל "קנדי" בפלורידה.
לחללית הזו לוקח 9 חודשים
בכדי להגיע למאדים.
החללית תכנס לאטמוספירה של מאדים.
חימום רב.
חום שנוצר מחיכוך. זה מתקדם ב 29000 קמ"ש.
מצנח נפתח בכדי להאט את החללית.
המגן התרמי נופל.
המטוס נחשף בפעם הראשונה לאטמוספירה.
הוא נפתח
המנוע הרקטי מתחיל לפעול.
אנחנו מאמינים שבמהלך שעה של טיסה
נוכל לכתוב מחדש את הספר על מאדים
ע"י יצירת תמונה ברזולוציה גבוהה של האטמוספירה,
נחפש אחר גזים ממקור ביולוגי,
נחפש אחר גזים ממקור וולקני,
נלמד את פני השטח, נלמד את המגנטיות
על פני השטח, שאנחנו לא מבינים איך היא עובדת,
בנוסף לתחומים נוספים אחרים.
אימון יוצר שלמות.
איך אנחנו יודעים שנוכל לעשות את זה?
בגלל שבחנו מודלים של ARES,
בחנו אותם בכמה מנהרות רוח
במרכז המחקר לאנגלי של נאסא במשך שנים,
תחת התנאים של מאדים.
ובנוסף, בחשיבות שווה
בחנו את ARES באטמוספירת כדור הארץ,
בגובה של 30 ק"מ,
שהוא בעל צפיפות ולחץ דומה
לאטמוספירה של מאדים, היכן שאנחנו נטוס.
עכשיו ב 30 ק"מ, אם אתם טסים לרוחב לוס אנג'לס
אתם טסים בגובה של 11 ק"מ.
אנחנו מבצעים את המבחנים שלנו ב 30 ק"מ.
ואני רוצה להראות לכם את אחד המבחנים שלנו.
זה מודל בחצי הגודל.
זה בלון הליום בגובה רב.
זה מעל טילמנקו, אורגון.
אנחנו שמים את המטוס במקופל בבלון.
זה לוקח בערך 3 שעות להגיע למעלה.
ואז אנחנו משחררים לפי פקודה
בגובה של 31 ק"מ.
ואנחנו פורשים את המטוס והכל עובד באופן מושלם.
ואנחנו ביצענו
בדיקות בגובה גבוה ובגובה נמוך,
רק כדי לשפר את הטכניקה.
אנחנו מוכנים לצאת.
יש לי מודל מוקטן כאן.
אבל יש לנו מודל בגודל מלא
במחסן במרכז המחקר לאנגלי של נאסא.
אנחנו מוכנים לצאת. כל מה שאנחנו צריכים זה צ'ק ממנהלת נאסא
(צחוק)
בכדי לכסות את ההוצאות.
אני מוכן לתרום את השכר של השיחה של היום
למען המשימה הזאת.
למעשה אין שכר לשיחה הזאת.
זאת הקבוצה של ARES.
אנחנו בערך 150 מדענים,מהנדסים,
אנחנו עובדים עם המעבדה להנעה סילונית
מרכז החלל גודארד,
מרכז המחקר אמס ועוד אוניברסיטאות רבות נוספות
ותאגידים בפיתוח המטוס.
זה מאמץ גדול. והכל נערך במרכז המחקר לאנגלי של נאסא.
ותנו לי לסיים במילים
לא רחוק מדי מכאן,
במורד הכביש לקיטיהוק צפון קרולינה,
לפני קצת יותר מ 100 שנה
נעשתה היסטוריה
כשהתבצעה הטיסה הממונעת הראשונה בכדור הארץ
אנחנו ממש רגע לפני
הטיסה הראשונה של מטוס
מחוץ לאטמוספירה של כדור הארץ.
אנחנו מתכוונים לבצע את הטיסה הזאת במאדים,
לכתוב מחדש את הספר של מאדים.
אם אתם מעוניינים במידע נוסף
יש לנו אתר שמתאר את
המשימה המרגשת והמסקרנת הזאת, ומדוע אנחנו רוצים לבצע אותה.
תודה רבה
(מחיאות כפיים)