Narator: Faceți cunoștință cu Aida de Jesus.
Ea are 103 ani.
Aida de Jesus: Nu-mi place să mă simt atât de bătrână.
Prefer să mă simt doar de 80 de ani.
(râde)
Narator: Aida este din Macao,
un oraș chinezesc colonizat de Portugalia, timp de 400 de ani.
Ea și fiica ei, Sonia, sunt printre puținele persoane
care mai vorbesc Patua,
o limbă amenințată de dispariție, unică în Macao.
Păstrarea unei identități pe cale de dispariție
Acesta este un videoclip cu subtitrare în patru limbi:
Patua, Cantoneză, Portugheză și Engleză.
Puteți vedea cum Patua amestecă limbile locurilor
de-a lungul rutei comerciale portugheze în secolul XVI.
(Patua)(Cântă)
Marathi
Malaieză & Portugheză
Cantoneză
Sonia: Deci, în școli în zilele noastre
nu prea le place să vorbim Patua,
deoarce, obișnuiau să spună că nu e adevărata limbă portugheză.
Narator: Aida și Sonia sunt localnice din Macao
cu origine mixtă portugheză-chineză.
Ele sunt macaneze,
și alcătuiesc mai puțin din 1% din populația orașului
care este peste 90% chineză.
Sonia: Putem spune că este o rasă pe moarte.
Narator: Pentru a înțelege comunitatea Aidei
trebuie să înțelegem mai întâi orașul ei, Macao,
care este la o oră distanță de Hong Kong, cu feribotul.
S-a dezvoltat rapid în ultimele decenii,
fiind cunoscut acum drept cel mai mare oraș cazinou al lumii,
adunând de cinci ori mai mulți bani decât Las Vegas.
În parte, asta se datorează
legalizării jocurilor de noroc, făcute de portughezi în 1800.
Astfel, când Portugalia a returnat Chinei orașul Macao, acum 20 de ani,
acesta a devenit singurul loc din țară unde jocurile de noroc erau legale.
Mulți portughezi au plecat după cel de-al Doilea Război Mondial
și revolta anti-portugheză din 1960,
dar încă se mai pot observa influențe portugheze în tot orașul.
Limbile oficiale sunt chineza și portugheza,
iar clădirile coloniale sunt protejate de Unesco.
Și chiar în afara centrului orașului
se află restaurantul tradițional macanez al Aidei și Soniei.
Sonia: Când portughezii și-au luat neveste chineze
au încercat să prepare o mâncare cât mai asemănătoare cu cea portugheză.
Dar în acele timpuri, nu aveau prea multe ingrediente portugheze,
așa că foloseau ingrediente chinezești,
și așa a apărut mâncarea macaneză.
În restaurantul nostru, mâncarea noastră specifică este minchi
Este o mâncare foarte simplă.
Se face din carne de porc tocată.
Un alt fel specific este pato cabidela.
Desigur, în Portugalia au și cabidela.
Se face din sânge de rață amestecat cu oțet.
Narator: Unesco consideră Macao „căminul primului amestec de mâncare”,
recunoscând totodată limba macaneză, Patua, drept o limbă pe cale de dispariție,
cu doar 50 de vorbitori rămași.
Aida: Patua... înainte, bunica o vorbea mai des.
Tinerii nu prea mai vorbesc Patua.
Narator: Deși sunt numai 4.000 de macanezi rămași în Macao,
un studiu sugerează că ar putea fi peste 1,5 milioane în toată lumea.
Roy Xavier: Este o populație ascunsă deoarece este împrăștiată.
Odată cu ascensiunea rețelelor de socializare,
mulți dintre ei și-au păstrat legăturile.
Narator: Chiar și diaspora este invitată să viziteze Macao o dată la trei ani.
Dar cei rămași în Macao
simt că trebuie să se lupte pentru a-și păstra
cultura și identitatea.
Ei sunt în Macao de generații,
dar adesea sunt considerați străini în propria lor țară.
Sergio Perez: Aud în fiecare zi, pe cineva zicând:
„Wow, vorbești cantoneză foarte bine!”
Narator: Acesta este Sergio Perez, un regizor macanez de 39 de ani,
care a realizat videoclipul pe care l-ați văzut mai devreme.
Videoclipul prezintă o trupă de teatru de amatori
care încearcă să păstreze limba
jucând piese de teatru în limba Patua, în fiecare an.
SP: Persoanele din vechiul Macao știu cu siguranță macaneza.
Uneori, cred că sunt străin,
dar în momentul în care încep să vorbesc,
realizează: „În regulă, tipul ăsta e macanez.”
Cred că tânăra generație nu prea știe macaneză.
N: Sonia, care a cofinanțat în anii '90 trupa de teatru,
spune că va continua să facă asta.
Sonia: Cred că face ceva bun.
Deși e o limbă pe moarte, o păstrăm de 25 de ani,
și sperăm să continuăm.
AJ: O să-ți faci manichiura?
Sonia: O să-și facă manichiura.
N: Mulțumesc că ne-ați urmărit.
Dacă v-a plăcut acest videoclip,
mai avem și alte povești despre cultură și identiate.
Verificați-le și abonați-vă la Goldthread.