♪ [zene ] ♪
- [Alex] Tudjuk, hogy egy versenypiacon az ár egyenlő a
határköltséggel egyensúlyi állapotban.
Egy piacon, ahol monopólium van, tudjuk, hogy az ár
magasabb lesz, mint a határköltség.
De mennyivel magasabb? Mi határozza meg a haszonkulcsot?
Ebben az előadásban bemutatjuk,
hogy a monopólium haszonkulcsa
a kereslet rugalmasságától függ.
Ismételjük át röviden, hogy hova is jutottunk legutóbb.
Ezen a grafikonon most mindennek ismerősnek kell lennie.
Tudjuk, hogyan találjuk meg a határbevételi görbét,
mint ami a függőleges tengelyen kezdődik,
a keresleti görbével egy pontban,
és kétszer akkora a meredeksége.
Tudjuk, hogy a nyereségmaximalizáló mennyiség az,
ahol a határbevétel egyenlő a határköltséggel.
Tudjuk, hogy úgy olvassuk le a profitmaximalizáló árat,
mint a legmagasabb ár, amit az emberek hajlandók
egységenként fizetni azért a mennyiségért, ebben az esetben $12,50.
A monopóliumból eredő haszonkulcs az ár
és a határköltség közti különbség.
Tudjuk, hogy a versenypiacon
az ár egyenlő lenne a határköltséggel.
Itt az egyensúlyban az ár sokkal magasabb,
mint a határköltség, ez a monopóliumi haszonkulcs.
A diagramról leolvashatjuk
a monopólium teljes nyereségét, ami a normál nyereség felett van.
A nyereség pedig az ár és az átlagköltség közötti különbség
szorozva a mennyiséggel, ami ez a sötét rész.
Ez volt az ismétlés.
Próbáljuk meg kitalálni, mi határozza meg
a monopóliumi haszonkulcs mértékét.
Az intuícióhoz nézzük meg a gyógyszeripari esetünket.
Két hatás fogja növelni a monopólumi haszonkulcsot ebben az esetben.
Először is a "nem viheted magaddal (a pénzed a sírba)" hatás.
Vagyis a súlyosan beteg emberek
viszonylag érzéketlenek lesznek
az életmentő gyógyszerek árai iránt.
Nem viheti magával a pénzt, így mindent arra költ,
hogy próbálja menteni az életét.
Ha egy életmentő gyógyszer ára emelkedik,
a keresett mennyiség nem nagyon fog csökkenni.
Mivel a vevők érzéketlenek az árak iránt,
a monopolista azt fogja mondani: "Növelhetem az árat,
és úgyis megveszik, tehát akkor emelnem kell az árat.
Számomra haszonmaximalizáló lenne megemelni az árat."
Egy másik hatás a "mások pénze" hatás.
Ha valaki más fizeti a gyógyszert,
a felhasználó, a fogyasztó kevésbé lesz érzékeny az árra.
Tudjuk, hogy a gyógyszerek esetében gyakran a biztosító cég
vagy az állami betegbiztosító vagy egy kormányzati program
fog fizetni a gyógyszerekért,
tehát a személy, aki a gyógyszereket igényli,
nem fizeti meg annak az árát.
Tehát még akkor is, amikor az ár emelkedik, igényelni fogják
a gyógyszereket, a keresett mennyiség
nem nagyon fog csökkenni.
Tehát itt az a következtetés,
hogy minél kevésbé érzékeny a keresett mennyiség az árra,
annál magasabb lesz a haszonkulcs.
Ha az emberek nem érzékenyek az árra,
a monopolista azt fogja mondani: "Remek. Felemelhetem az árat,
és még mindig eladok majdnem ugyanannyit, mint eddig."
Más szóval, minél rugalmatlanabb a keresleti görbe,
annál magasabb a haszonkulcs, és ez az alapvető leckénk.
Most, hogy megvan az intuíciónk, teszteljük néhány diagrammal,
néhány keresleti görbével.
Két keresleti görbénk van.
Melyik a rugalmasabb, a jobb oldali keresleti görbe
vagy a bal?
A bal oldali keresleti görbe rugalmasabb.
A jobb oldali görbe rugalmatlanabb.
Tehát az intuíciónk alapján alacsony haszonkulcsra számíthatunk
a bal oldalon, és magasra a jobb oldalon.
Tudjuk, hogyan találjuk meg a profitmaximalizáló árakat
és mennyiségeket, tehát tegyünk így.
Előszőr kezdjük a bal oldalon.
Azt látjuk, hogy amikor a keresleti görbe
viszonylag rugalmas, kis haszonkulcsunk van
a határköltség felett.
Mi van a jobb oldalon?
Van egy viszonylag rugalmatlan keresleti görbénk
és azt látjuk, hogy az ár jóval a határköltség fölé nőtt.
Viszonylag rugalmatlan keresletünk van
és nagy haszonkulcsunk.
Figyeljük meg, hogy a határköltség ennél a két piacnál ugyanakkora.
Abban különböznek, hogy a keresleti görbe itt a jobb oldalon
rugalmatlanabb.
Emlékezzünk a logikára: a monopolista látja, hogy a fogyasztók
érzéketlenek az árak iránt.
Tehát tudja, hogy ha emeli az árakat,
a keresett mennyiség csak kicsit csökken.
Ezért az áremelés növeli
a monopolista profitját, ezt akarja,
tehát a monopolista emeli az árat,
és így nagy lesz a haszonkulcs az ár és a határköltség között.
Emlékezzünk arra is, hogy versengő cégnél
a terméke utáni kereslet tökéletesen rugalmas,
és abban az esetben az ár egyenlő a határköltséggel.
Tehát úgy értelmes,
hogy minél rugalmasabb a keresleti görbe
egy monopolista esetén, annál közelebb áll a monopolista
árazási döntése egy versengő cégéhez.
Tehát ha a keresleti görbe a monopolistánál
viszonylag rugalmas, az ár közel lesz
a határköltséghez.
Minél rugalmasabbá válik a keresleti görbe
a monopolista számára,
annál közelebb lesz a monopolista profitmaximalizáló termelése
egy versengő cégéhez.
Az ár közeledik a határköltséghez.
Oké, nagyon jó.
Még egyszer emlékezzünk, nagy lecke, minél rugalmatlanabb a kereslet,
annál nagyobb a haszonkulcs.
Most próbáljuk megnézni, használhatjuk-e az elméletünket
egy árazási rejtvény megoldására.
Mostanában nézegettem az American Airlines járatait,
és azt találtam, hogy egy jegy Washingtonból Dallasba
drágább, mint egy jegy Washingtonból San Franciscoba.
Ebben két rejtélyes dolog van.
Először is San Francisco egyértelműen sokkal messzebb van Washingtontól,
mint Dallas, tehát azt várnánk, hogy a költségek,
üzemanyagköltség, stb., nagyobbak.
Másodszor, a rejtély még nagyobb, mert a Washingtonból
San Franciscoba menő járat átmegy Dallason.
Valójában a Washington-Dallas szakasz
a Washington-San Francisco járaton
ugyanaz a járat, mint a Washington-Dallas járat.
Szóval miért lenne a Washington-San Francisco járat
egy szakasza drágább,
mint az egész repülőút?
A válasz megértéséhez tudni kell valamit arról, hogyan
épülnek fel a légitársaságok az Egyesült államokban.
A legtöbb légitársaságnak van egy csomópont reptere,
sokszor közel az ország központjához,
amit egy adott légitársaság ural.
Az American Airlines esetében ez Dallas.
A United esetében Chicago.
A Northwest uralja Minneapolis-St. Pault, stb.
Ez azt jelenti, hogy ha Dallasba akar repülni
egy megfelelő időpontban, sokkal valószínűbb, hogy talál
egy jó járatot az American Airlinesnál, mint egy másik társaságnál.
Ha Minneapolis-St. Paulba szeretne utazni,
sokkal egyszerűbb lesz
a Northwesttel utazni, stb.
Ok, ad ez ötletet a rejtvény megoldásához?
Gondoljon valakire, aki Washingtonból Dallasba repül,
milyen lehetőségei vannak?
Nem sok. Csak pár helyettesítő van.
És kevés helyettesítés rugalmatlan keresletet jelent.
Most gondoljon valakire, aki Washingtonból San Franciscoba repül.
Milyen lehetőségei vannak? Nos, neki sok van.
Repülnhetnek Chicagon keresztül vagy Denveren
vagy Minneapolis-St. Paulon keresztül vagy egyenesen is.
Sokkal több jó lehetőség is van a
Washingtonból San Franciscoba való repülésre, mivel San Francisco
nem csomópont város.
Tehát mit látunk?
Azt látjuk, hogy a kereslet a Washington-San Francisco
járatnál viszonylag rugalmas lesz,
a Washington-Dallas járatnál pedig
viszonylag rugalmatlan.
Az elméletünk azt mutatja, hogy rugalmas kereslettel
alacsony haszonkulcsot kapunk.
Rugalmatlan kereslettel magasat.
Tehát az elmélet teljesen összhangban van
az árazási rejtvénnyel, és megmagyarázza a rejtvényt.
- [Narrátor] Ha szeretné magát tesztelni,
kattintson a kérdésekre.
Ha pedig készen áll a folytatásra, kattintson a következő videóra.
♪ [zene] ♪