Szóval hét és fél milliárdan vagyunk.
Az Egészségügyi Világszervezet szerint közülünk 300 millió ember depressziós,
és körülbelül 800 000 ember követ el öngyilkosságot évente.
Néhányan közülük ennek olyan mélyen nihilista módját választják,
hogy közben lehetőleg minél több embert magukkal vigyenek a halálba.
Ez néhány híres közelmúltbeli példa.
És itt van egy kevésbé híres. Körülbelül kilenc hete történt.
Ha nem emlékeznek rá,
ez azért van, mert sok ilyesmi történik.
A Wikipédia csak az elmúlt évben
323 tömeges lövöldözést tartott számon hazámban, az Egyesült Államokban.
Nem minden lövöldöző volt öngyilkos,
nem mindegyik törekedett minél több áldozatra, de nagyon sokan igen.
Felmerül egy fontos kérdés:
Milyen korlátaik vannak?
Vegyük a vegasi lövöldözőt.
58 embert mészárolt le.
Azért hagyta abba, mert megelégelte?
Nem, és ezt tudjuk, mivel további 422 embert lőtt és sebesített meg,
akiket biztosan szívesebben ölt volna meg.
Nincs okunk arra gondolni, hogy 4200-nál megállt volna.
Valójában aki ennyire nihilista, tán örömmel ölt volna meg mindannyiunkat.
Nem tudjuk.
Amit tudunk, az a következő:
Amikor az önpusztító gyilkosok tényleg mindenre képesek,
a technológia rendkívül hatékonnyá teszi őket.
Íme, egy példa.
Néhány éve volt Kínában tíz tömeges iskolai támadás,
ezeket olyan eszközökkel hajtották végre, mint a kés vagy a kalapács,
mert nehezen jutni itt fegyverhez.
Ijesztő véletlen, de az utolsó támadás csak néhány órával előzte meg
a Connecticut-beli Newtownban történt mészárlást.
De annak az egy amerikai támadásnak nagyjából annyi halálos áldozata volt,
mint a tíz kínainak együttvéve.
Tehát nyugodtan kijelenthetjük; a kés szörnyű, a fegyver sokkal rosszabb.
És a repülőgép jelentősen rosszabb,
Andreas Lubitz pilóta megmutatta,
amikor 149 embert kényszerített arra.
hogy vele együtt haljanak meg a francia Alpokba csapódva.
Vannak erre más példák is.
Félek, hogy lesznek a közeljövőben sokkal veszélyesebb fegyverek a repülőgépeknél,
amelyek majd nem fémből készülnek.
Vegyük hát szemügyre azt az apokalipszist, ​​ami akkor következik be,
ha az önpusztító tömeggyilkos egy olyan gyorsan fejlődő területre lép,
amely túlnyomó részben határtalan ígéretet jelent a társadalom számára.
Valahol kinn a világban létezik az embereknek egy kis csoportja,
amely megkísérelné – bár hozzá nem értő módon –,
hogy megöljön bennünket, ha tudná, hogyan tegye.
A vegasi lövöldöző talán egy volt közülük, talán nem,
de mert hét és fél milliárdan vagyunk,
a számuk nem nulla.
Sok öngyilkos nihilista van a világban.
Már láttuk ezt.
Emberek súlyos személyiségzavarral, amelyet még uralni sem tudnak,
emberek, akik őrjítő traumán mentek keresztül, stb. stb.
Ami a következő csoportot illeti,
nem is létezett a hidegháborúig,
amikor hirtelen a két világszövetség vezetői lehetőséget kaptak,
hogy felrobbantsák a világot.
A tényleges végítéletgombok kezelőinek száma
nagyjából azonos maradt azóta,
de félek, hogy növekedni fog,
és nem csupán háromra.
Minden képzeletet felül fog múlni.
Úgy értem, úgy fog kinézni, mint egy műszaki üzleti terv
(Nevetés)
Ennek oka,
hogy a technológiák exponenciális fejlődésének korát éljük,
amikor teljességgel lehetetlen dolgok szokásosan
egy-két zseni szupererejévé válnak –
és itt jön a lényeg –
aztán ez az erő hozzáférhetővé válik többé-kevésbé mindenki számára.
Íme, egy ártatlan példa:
Ha 1952-ben szerettünk volna dámázni egy számítógéppel,
akkor ténylegesen annak a fickónak kellett volna lennünk,
aztán meg a világ 19 számítógépe közül valamelyiknek az irányítója,
és zseniális képességeinkkel meg kellett volna tanítani a gépet dámázni.
Ez volt a mérce.
Most csak ismernünk kell valakit, aki ismer valakit, akinek van telefonja,
mert a számítástechnika exponenciálisan fejlődő technológia.
A szintetikus biológia úgyszintén,
amire mostantól "szinbio" néven fogok utalni.
2011-ben néhány tudós a dámázókhoz hasonlóan
minden részletében leleményes és példa nélküli dolgot tett
a H5N1 influenzával.
Ez egy olyan törzs, ami a fertőzöttek majdnem 60%-át megöli,
többet, mint az ebola.
De nem annyira fertőző,
így 50-nél kevesebb emberrel végzett 2015 óta.
Ezért a tudósok változtattak a H5N1 genomján,
és legalább annyira halálossá, és egyben rendkívül fertőzővé is tették.
A világ két vezető tudományos folyóiratának egyikében azt írták,
hogy ha kiszabadul, valószínűleg olyan járványt okoz,
ahol több millió ember hal meg.
Dr. Paul Keim azt állíotta,
hogy el sem tudna képzelni ennél ijesztőbb organizmust,
és ami engem illet, ez az utolsó, amit hallani szeretnék
a Nemzeti Biológiai Biztonság Tudományos Tanácsadó Testületének elnökétől.
Mellékesen, Dr. Kleim ezt is mondta:
["Nem hiszem, hogy az antrax ehhez képest olyan borzalmas lenne."]
És ő is egy közülük.
[Antrax szakértő] (Nevetés)
Jó hír a 2011-es biohekkeléssel kapcsolatban,
hogy azok, akik ezt csinálták, nem akartak nekünk ártani.
Ők virológusok.
Hitték, hogy a tudomány fejlődését segítik.
A rossz hír, hogy az a technológia nem áll meg ott,
és a következő néhány évtized folyamán
mutatványuk triviálisan könnyűvé válik.
Valójában már most sokkal könnyebb, mert ahogy tegnap reggel megtudtuk,
csupán két évvel munkájuk után
már használták a CRISPR rendszert genomok szerkesztésére.
Ez radikális áttörésnek bizonyult,
ami a génszerkesztést rendkívül megkönnyíti,
annyira, hogy a CRISPR már a középiskolák tananyagát képezi.
És gyorsabban fejlődik, mint a számítástechnika.
Az a lassú, vastag fehér vonal ott?
Az Moore törvénye.
Azt mutatja, milyen gyorsan lesz egyre olcsóbb a számítástechnika.
Az a meredek, őrülten vicces zöld vonal azt mutatja,
milyen gyorsan válik olcsóvá a génszekvenálás.
A génszerkesztés, a szintézis és a szekvenálás különböző tudományágak,
de szorosan összefüggenek,
és mind ebben a heves iramban fejlődnek.
A titok nyitja ez a sok igen parányi adat.
Ez a H5N1 genom kivonata.
Az egész ráfér pár oldalra.
És ne aggódjanak, kiguglizhatják, amint hazaérnek!
Minden ott van a neten, oké?
És az a rész, ami fertőzővé tette,
simán ráfér egy tenyérnyi cédulára.
És ha egyszer egy zseni elkészítette az adatfájlt,
bármilyen idióta lemásolhatja,
elterjesztheti a világon,
vagy kinyomtathatja.
És nem csak arra gondoltam, hogy erre,
de hamarosan erre is.
Képzeljünk el egy helyzetet.
Mondjuk 2026, válasszunk egy tetszőleges évet,
és egy briliáns virológus azt remélve, hogy a tudomány fejlődését,
és a járványok jobb megértést segíti,
létrehoz egy új kórokozót.
Olyan fertőző, mint a bárányhimlő,
annyira halálos, mint az ebola,
és hónapokig lappanghat, mielőtt kitör,
tehát az egész világ megfertőződhet, mielőtt bármit észrevehetnénk.
Majd az egyetemet meghekkelik.
És ez természetesen nem sci-fi.
Sőt, egy jelenlegi vádirat dokumentálja,
hogy 300-nál több egyetemet is meghekkeltek.
Úgyhogy az a fájl a kórokozó genomjával elterjed a net sötét sarkaiban.
És ha egyszer a fájl kijutott, nem lehet visszaszerezni,
kérdezzenek csak meg bárkit, aki filmstúdiót vagy zenekiadót üzemeltet.
Tehát, mondjuk 2026-ban egy valódi zsenire lenne szükség,
mint amilyen a mi virológusunk,
egy igazi élő organizmus létrehozásához,
de 15 évvel később
ehhez talán elég lesz a középiskolákban található DNS-nyomtató.
És ha nem?
Adjunk hozzá még pár évtizedet.
Egy gyors kérdés:
Emlékeznek erre a diára?
Figyeljenek erre a két szóra.
Ha valaki kipróbálja ezt, és csak 0,1%-ban hatékony,
nyolc millió ember hal meg.
Az 2500-szerese a 9/11 áldozatainak.
A civilizáció túlélné,
de tartós károkat szenvedne.
Eszerint mindenkitől tartanunk kell,
akinek bármi esélye van labdába rúgni,
nem csak a zseniktől.
Szóval napjainkban talán csak egy maroknyi zseni képes
olyan végzetes kórokozót alkotni,
ami 0,1%-ban hatásos, vagy talán egy kicsit jobban.
Ők rendszerint stabilak és sikeresek, és így nem részei ennek a csoportnak.
Így azt hiszem, talán nagyjából ki vagyok békülve ezzel.
De mi van, ha a technológia fejlődik
és elterjed,
és végzős biológushallgatók ezrei is képesek lesznek erre?
Mindegyikük tökéletesen stabil lesz?
Vagy mi van, ha néhány évvel később
minden stresszes orvostanhallgató képes lesz erre?
Valamikor a jövőben
ezeknek a köröknek lesz közös részük,
mivel már több százezer emberről kezdünk beszélni
szerte a világon.
És épp mostanában beletartozott az a fickó, aki Jokernek öltözött,
és 12 embert lőtt le a Batman premierjén.
idegtudományi doktorátusát készült megszerezni
a Nemzeti Intézet az Egészségért ösztöndíjával.
Rendben, fordítsuk meg.
Azt hiszem, túlélhetjük, ha most elkezdünk figyelni erre.
Én mondom ezt, aki számtalan órát töltött
a szinbio vezető kutatóival készített interjúkkal,
és felkészültem munkáikból a beszélgetésekre.
Elkezdtem félni a munkájuktól – ha még nem mondtam volna –
(Nevetés)
de még inkább tisztelni a benne rejlő lehetőséget.
Ez fogja kezelni a rákot, meggyógyítani a környezetünket,
és megszünteti majd kegyetlenkedéseinket más élőlényekkel.
Hogyan juthatunk mindehhez a megsemmisülésünk nélkül?
Az első dolog: akár szeretjük, akár nem, a szinbio itt van velünk.
fogadjuk el tehát a technológiát.
Ha betiltjuk,
azzal csupán rossz kezekbe adjuk az irányítást.
A nukleáris programoktól eltérően
a biológiával észrevétlenül lehet foglalkozni.
Ez világos a világszerte létező illegális droglaborok sokaságából, és abból,
hogy a szovjetek tömegével szegték meg a biofegyverekre vonatkozó szerződéseket.
A második, hogy toborozzunk szakértőket.
Tartsuk számon őket, és legyen több belőlük.
Egymillióegy biomérnökből
legalább egymillió velünk lesz.
Úgy értem, Al Capone is az oldalunkon állna ebben.
Olyan alacsony a mérce itt jónak lenni!
És az erőteljes számbeli fölény számít,
még akkor is, ha egyetlen rossz fiú is súlyos károkat okozhat,
mivel egyebek mellett
megengedi, hogy a lehető legtöbbet hozzuk ki belőle.
Éveink, reméljük, évtizedeink vannak a felkészülésre és megelőzésre.
Az első ember, aki valami szörnyűt próbál tenni – és lesz olyan –
talán még meg sem született.
A következő, hogy ennek egy társadalmat átszövő erőfeszítésnek kell lennie,
mindnyájunknak részt kell vennünk ebben,
mert nem kérhetjük szakértők kis csoportjától,
hogy felelősek legyenek a szinbio hasznosításáért és fékentartásáért is.
Próbáltuk már ezt a pénzügyi rendszerrel,
és akikre rábíztuk, rendkívül korrupttá váltak,
amint rájöttek, hogyan tudnak ügyeskedni:
Kiróni ránk mérhetetlenül nagy kockázatot
és megszerezni a nyereséget,
ellenszenvesen vagyonossá válva,
miközben 22 trilliós számlával sújtottak bennünket.
És legújabban –
(Taps)
Kaptak köszönő leveleket?
Én még várok az enyémre.
Kitaláltam, túl elfoglaltak ahhoz, hogy hálásak legyenek.
És most a legfrissebb:
az online személyes adatok védelme kezd égetővé válni,
és alapvetően kiszerveztük.
És megint:
egyéni nyereségek, társadalmi veszteségek,
más is rosszul van ettől a mintázattól?
(Taps)
Tehát nekünk is jobban ki kell vennünk részünket jólétünk
magánéletünk,
és – hamarosan – életünk megóvásában.
Hogyan tegyük mindezt?
Nos, az élőlények a kórokozók ellen
zseniális immunrendszerükkel veszik fel a harcot –
amely rendkívül komplex és sokszintű.
Miért nem építünk ilyet az egész ökoszisztéma számára?
Egyévnyi TED-előadást lehet adni erről az első, különösen fontos rétegről.
Szóval ez csak néhány a sok nagyszerű ötletből, ami már ismert.
Néhány izomra rátehetjük
a jelenlegi nagyon primitív kórokozó-érzékelőket,
és egy nagyon meredek érték-teljesítmény görbét vehetünk fel,
ez gyorsan intelligenssé válna,
és hálózatba kötve olyan széles körben terjedne el fokozatosan,
mint a füstérzékelők vagy akár az okostelefonok.
Egy nagyon ideillő megjegyzés:
Az oltóanyagokkal számos probléma adódik,
amikor a gyártásra vagy elosztásukra kerül sor,
és ha készen vannak, nem alkalmazkodnak új fenyegetésekhez vagy mutációkhoz.
Egy gyors biogyártóbázisra van szükségünk,
ami elér minden egyes gyógyszertárba és talán még az otthonunkba is.
Az oltóanyagok és gyógyszerek nyomtatási technológiája karnyújtásra van,
ha elsőbbséget kap.
A következő a mentális egészség.
Sok önpusztító tömeggyilkos lelkileg sérült,
kezelésnek ellenálló depressziótól, poszttraumás stressz szindrómától szenved.
Nagylelkű kutatókra van szükségünk, mint Rick Doblin, hogy dolgozzanak ezen,
de az önző bunkókra is szükségünk van, akik jóval többen vannak,
hogy megértsék, az óriási szenvedés hamarosan mindenkit veszélyeztetni fog,
nem csak azokat, akik átélik.
Akkor azok a bunkók és Al Capone is csatlakoznak hozzánk,
hogy küzdjenek ez ellen az állapot ellen.
Harmadik, hogy mindegyikünk védő fehérvérsejtté válhat
és kéne is válnunk ebben az immunrendszerben.
Az önpusztító tömeggyilkosok méltók megvetésünkre,
másfelől viszont igen megtört és szomorú emberek.
Akiknek nincs feladatuk a felsoroltakban,
biztosítaniuk kéne, hogy senki ne maradjon szeretetlen.
(Taps)
A következő, hogy ezekkel a veszélyekkel
a szintetikus biológia gyökerénél kell megbirkóznunk.
Vannak cégek, amelyek legalábbis állítják,
hogy hagyják mérnökeiket idejük 20%-ában
azzal foglalkozni, amivel akarnak.
Mi lenne, ha azok, akik biomérnököket alkalmaznak,
vagy ilyenné válnak,
idejük 20%-át a védelem kifejlesztésére fordítanák a közjó érdekében?
Nem rossz ötlet, ugye?
(Taps)
Aztán végül: ez nem lesz valami vicces.
De hagyni kell, hogy elménk nagyon sötét helyekre vándoroljon,
és köszönöm, hogy hagyták, hogy ma este odavezessem önöket.
Túléltük a hidegháborút,
mert mindegyikünk megértette és figyelembe vette a veszélyt,
részben azért, mert évtizedeken át mondtunk magunknak
szörnyű kísértettörténeteket,
olyanokat, mint "Dr. Strangelove"
és "War Games".
Ez nem a nyugalom ideje.
Azon ritka időket éljük, amikor hihetetlenül produktív
rendesen kiakadni,
(Nevetés)
előjönni néhány kísértettörténettel
és félelmünket üzemanyagként használva megküzdeni ezzel a veszéllyel.
Mivel mindaz a szörnyűség, amit felvázoltam –
nem a végzetünk.
Ezek esetlegesek.
A veszély még kissé távoli.
És ez azt jelenti, hogy csak akkor sújt le ránk,
ha engedjük.
Ne tegyük.
Nagyon köszönöm, hogy meghallgattak.
(Taps)