Da li me čuješ?
Da,
Mislim da me možeš čuti sada
ali me ne vidiš.
To je zbog toga što imaš uši.
Ako zatvoriš oči i posegneš za ekranom
znaćeš da je tamo.
Osetićeš ga preko tvoje kože.
I ako ti nije dozvoljeno da ga dodirneš,
bar ga možeš omirisati
i nakon mirisa tople plastike
shvatićeš da to mora biti tvoj monitor.
Srećom, imaš nos
Ali, šta ako ga okusiš?
To će biti malo teže,
ali na kraju ćeš okusiti plastiku,
jer imaš jezik
Ti razumeš svet oko sebe,
dakle sve što te okružuje
kroz ovih pet čula.
Ako imaš uši,
možeš čuti.
Ako imaš oči,
možeš videti.
Preko kože,
možeš osetiti.
Jezik će ti pomoći da osetiš ukus,
i ukoliko imaš nos, možeš osetiti miris.
Oči, uši, nos, jezik i koža su "alati"
sa kojima si rođen.
Alati koji ti pomažu da razumeš svet oko sebe.
Ali, kako znaš sve ovo?
Tako što primećuješ.
I, kako smo ih podelili na pet čula?
[ NAUKA ]
Odgovor je NAUKA!
Pošto je svet tako komplikovan,
koristimo nauku da otkrivamo i definišemo.
Ali šta je nauka?
Istraživanje i proučavanje prirode
posmatranjem i rezonovanjem
ili skup svog znanja
stečenog tokom istraživanja.
U osnovi skup testova, brojeva i slova
koji, svi zajedno, mogu da definišu.
Ali kako?
Mnogi ljudi prepoznaju oznake kao vrednosti
i najpoznatije grupe su slova i brojevi.
To su izumi koji nam pomažu
da razumemo našu okolinu.
Da bi bolje razumeli kako su ove oznake
uopšte nastale,
pogledajmo kratku istoriju matematike:
Ljudska bića, od najranijih početaka,
tražila su rešenja osnovnih problema.
[ Razvoj Brojevnog sistema]
Sagraditi kuću, izmeriti prostor,
pratiti godišnja doba, brojanje objekata.
Preko tri stotina hiljada godina pre,
rani paleolitski ljudi
su pratili godišnja doba
i promene vremenskih prilika zbog useva.
Da bi predstavili prolazak vremena,
urezivali su oznake na zidovima pećina
ili linije na kostima, drvetu ili kamenu.
Svaka oznaka značila je jedan.
Ali ovaj sistem bio je čudan
kada se govorilo o skupinama,
tako da su naposletu kreirani simboli
koji su značili grupe objekata.
Sumerijansko glineno kamenje je pronađeno,
koji datiraju iz četvrtog milenijuma pre Hrista.
Mali duguljasti kamen označavao je 1,
okrugli glineni kamen 10
i veliki kupasti kamen značio je 60.
Pisani dokazi od 3300 pre Hrista pokazuju
da su Vavilonci upisivali količine
po glinenim tablama koristeći štap.
Oni su koristili oblik eksera za jedinice
i zakrenuto V za desetice,
kombinujući ove simbole da bi ispisivali druge brojeve.
Na primer,
Vavilonci su broj 19 ispisivali kao...
Drevni Egipćani koristili su objekte
iz svakodnevnog života kao simbole.
štap je označavao 1, jaram za stoku 10,
upredeni konopac 100,
lotosov cvet 1000 i tako dalje
Broj 19 označavao se kao jaram i 9 štapova
Rani Rimljani su kreirali brojevni sistem
koji i danas koristimo
Zajedno sa drugim simbolima
koristili su "X" kao 10 i "I" kao 1
Do srednjih doba
Rimljani su stavljali "I" sa desne strane od "X"
za 11 i sa leve strane za 9
Tako da su 19 pisali kao "XIX"
Svi ovi kreativni brojevni sistemi
pokazuju grupe objekata kao i individualne objekte
Neki od najstarijih ljudskih sistema brojanja
oslanjaju se na prste na rukama i nogama
Tako da su bili bazirani na 1,5,10 i 20-cama
Zulu reč za "6" znači
"uzeti prst desne ruke"
podrazumevajući da su svi prsti leve ruke
dodati i da je potreban još i palac.
Drugi sistemi evoluirali su iz trgovine
Jorube, u Nigeriji,
koristile su školjke kao valutu
i razvile su zapanjujuće složen brojevni sistem
baziran na 20-cama
i operacijama množenja,
oduzimanja i sabiranja
Na primer:
broj 45 predstavljali su kao 3x20 minus 10 minus 5
Vezivanje čvorova u različite nizove korišćeno je
da bi se upisala količina nečega od strane mnogih kultura
npr Persijanci.
Inke su koristile finiju verziju
nazvanu "quipu" -
debeli konopac okačen horizontalno
sa koga su visili nizovi čvorova
Vrsta čvora koje su Inke koristile
zajedno sa dužinom i bojom konopca
moglo je predstavljati jedinice, desetice, stotine
U današnjem svetu skoro svaka industrijska kultura
koristi brojeve 0-9
Ali ovi simboli nisu izmišljeni
sve do trećeg veka pre Hrista u Indiji
i prošlo je još 800 godina
da bi se konstruisala ideja o vrednovanju 0 u zavisnosti od mesta gde se nalazi
Ova velika ideja
dramatično je promenila lice matematike
[ RAZVOJ RAZLOMAKA ]
Mi ljudi smo uvek delili međusobno
kada su rane kulture delile njihovu hranu i vodu
ili kada su želeli da podele zemlju
na fer i jednak način
Razlomci su se pojavili
kao simboli za ovi situacije fer podele
Drevni Egipćani su koristili jedinične razlomke,
gde je delilac 1,
kao 1/2, 1/3 i 1/5,
i oni bi dodavali i prepolovljavali ove razlomke.
Ako bi hteli da podele tri vekne hleba podjednako
između pet članova porodice
najpre podele prvu i drugu veknu
na trećine
zatim treću veknu podele na petine,
na kraju, preostalu (šestu) trećinu
od druge vekne podele na pet delova.
Ovo su zapisivali kao 1/3, 1/5, 1/15
Danas bi ovu podelu predstavili
razlomkom: 3/5
3/5 vekne za svaku osobu
ili 3 vekne podeljene između 5 osoba
Sumerijanci i rani Vavilonci
izumeli su brojevni sistem razlomaka
baziran na 60, koji koristimo i sada, 4000 godina kasnije.
Naši dani imaju 60-minutne sate
i 60-sekundne minute
i naš krug ima 360 stepeni
Kineska društva koristila su tablice za računanje
sa sistemom baziran na 10-icama, iako nije imao 0
Ranu formu decimalnih razlomaka
predstavljale su računaljke
na primer:
3/5 bile bi 6 od 10 na računaljki
Kinezi su simpatično nazivali delioca "sin"
i imenioca "majka".
Sve do XII veka
se uobičajeni razlomci
sa crticom, koje koristimo danas
nisu koristili.
Čak i tada, ovakvi razlomci nisu široko upotrebljavani
sve do perioda renesanse, pre svega 500 godina.
[ RAZVOJ RAČUNANJA ]
Svaka kultura na planeti je kroz istoriju
kreirala inovativne načine za računanje.
Da bi rešili problem, recimo....12x15,
rani ruski seljaci
koristili su sistem dupliranja i prepolovljavanja.
kada je polovina neparnog broja rezultirala razlomkom
pristupili bi zaokruživanju
zatim bi sabrali činioce
povezane sa neparnim množiocima.
Drevni Egipćani oslanjali su se na dupliranje
sve dok ne naprave dovoljno grupa...
zatim bi sabrali grupe da bi došli di odgovora.
Širom Evrope i Azije, tokom srednjeg doba,
računaljka je predstavljala ručni kalkulator tog doba.
Ali samo nekolicina ljudi je umela da je koristi
obično bogati trgovci i zajmodavci.
Samo zamenom mesta kuglicama
računaljka je bila efikasan način računanja.
Zatim je veliki arapski matematičar al-Kvarizmi
predstavio Hindu Arapske numerale 0 do 9
Severnoj Americi i Evropi
i kreirao nove načine računanja.
Ove algoritme bilo je moguće predstaviti na papiru.
Tokom vekova učenje algoritama
postalo je čitava grana obrazovanja
kako su studenti bili učeni da računaju
duge kolone figura
da zajme i prenose
i računaju dugačke razlomke efikasno i pouzdano.
Sada su mogli zapisivati postepene postupke ovih procedura
i proveriti rezultate.
Današnje kompleksne kalkulacije
mogu se uraditi ručnim kalkulatorom.
Ovo znači da je učenicima potrebna sposobnost
da provere razumnost odgovora
i da imaju bogati repertoar
mentalnih matematičkih strategija da bi to postigli.
Većina prostijih računanja kao 12x15
može se rešiti napamet korišćenjem raznovrsnih strategija.
Dok putujemo kroz bogatu
i uzbudljivu istoriju matematike
možemo videti kako su ideje i kreacije
izrasle iz osnovne ljudske potrebe
za rešavanjem problema svakodnevnog života.
Vremenom, matematička istraživanja
muškaraca i žena širom planete,
pružila su nam fascinantne mogućnosti
koje nam pomažu da matematički sagledamo
i razumemo svet u kome živimo.
Nauka je skup činjenica
koje proističu iz definisanja šta posmatramo
i testova koje sprovodimo da bismo otkrivali.
Matematika, hemija i fizika predastavljaju fiksne
jezike koji se ne mogu interpretirati.
Jezike koje koristimo da bi opisali to što posmatramo i
da bi testirali ta posmatranja u cilju njihovog dokazivanja.
Zamislite DNK,
ćelije, galaksije,
voće,
laptopove,
klima uređaje...
Razmislite o automobilima,
hrani,
kućama,
fauni,
flori...
O atomima,
delovima tela,
klimatskim prilikama,
ili odeći koju nosite....
Shvatite da je sve definisano,
ili stvoreno
naukom.
Za razumevanje čitavog koncepta nauke,
treba znati šta je naučna teorija.
Naučna teorija
sastoji se od skupa koncepata,
uključujući apstraktne ili fenomene koje možemo posmatrati,
izraženih kao merljive osobine
zajedno sa pravilima (nazvanih naučnim zakonima)
koji izražavaju veze
između zapažanja tih koncepata.
Naučna teorija je napravljana tako da odgovara
dostupnim empirijskim podacima dobijenih posmatranjem,
i dalje je predstavljena kao princip ili grupa principa
u svrhu objašnjenja klase fenomena.
Naučna teorija je potpuno drugačija
od bilo koje druge teorije
ona je najverovatnije varijanta
nastala iz skorašnjih otkrića.
Nauka je najbolji alat ikad ustanovljen ♪
u cilju razumevanja kako svet radi. ♪
Nauka je vrlo human oblik znanja ♪
Uvek smo na ivici poznatog ♪
Nauka je zajednički poduhvat ♪
za nove generacije ♪
Sećamo se onih koji su spremili put ♪
vidimo kroz njih ♪
Ukoliko ste naučno obrazovani ♪
svet vam izgleda mnogo drugačije ♪
i to razumevanje vas osnažuje ♪
Stvarna poezija je u stvarnom svetu ♪
Nauka je poezija stvarnosti ♪
Možemo se baviti naukom, i sa njom ♪
možemo unaprediti naše živote ♪
Stvarna poezija je u stvarnom svetu ♪
Nauka je poezija stvarnosti ♪
Priča o ljudima je priča o idejama ♪
koja osvetljava mračne uglove ♪
Naučnici vole misterije, vole neznanje ♪
Ja se ne bojim neznanja ♪
Mislim da je mnogo interesantnije ♪
Postoji veća univerzalna stvarnost ♪
koje smo svi mi deo ♪
Što dalje se otisnemo u univerzum ♪
sve su čudesnija naša otkrića ♪
Potraga za istinom, ♪
je priča puna samospoznaje ♪
Postoji stvarna poezija u stvarnom svetu ♪
Nauka je poezija stvarnosti ♪
Možemo se baviti naukom, i sa njom ♪
možemo unaprediti naše živote. ♪
Postoji stvarna poezija u stvarnom svetu ♪
Nauka je poezija stvarnosti ♪
Priča o ljudima je priča o idejama ♪
koje osvetljavaju mračne uglove ♪
Iz naše usamljene tačke u kosmosu ♪
imamu našu moć razmišljanja ♪
mogli smo proviriti nazad do kratkog momenta ♪
nakon postanka sveta ♪
Mislim da nauka ♪
menja način na koji um radi ♪
Razmislivši još malo dublje o stvarima ♪
Nauka zamenjuje lične predrasude ♪
sa dokazima koji se mogu javno verifikovati ♪
Postoji stvarna poezija u stvarnom svetu ♪
Nauka je poezija stvarnosti ♪
Možemo se baviti naukom, i sa njom ♪
možemo unaprediti naše živote ♪
[ nauka je odličan alat za razumevanje
sveta koji nas okružuje ]
[ zamisli je kao UVELIČAVAJUĆE staklo
kroz koje možeš videti
stvarnost oko sebe ]