Hallasz engem?
Igen,
úgy gondolom, most már hallasz
de nem látsz.
Ez azért van, mert van füled.
Ha becsukod a szemed és a képernyő felé nyúlsz,
tudni fogod, hogy ott van.
Érzed a bőrödön keresztül.
Ha nem lenne szabad megérintened,
legalább tudnád szagolni
és a meleg műanyag szagról
tudni fogod, hogy a monitorod ott van.
Szerencsére van orrod.
De mi történik, ha megízleled?
Nos, bonyolultabb lesz,
de idővel érezni fogod a műanyagot,
mert van nyelved.
A téged körülvevő világot,
úgy értem, mindent, ami körülötted van,
az öt érzéken keresztül értesz meg.
Ha van füled,
hallasz.
Ha van szemed,
látsz.
A bőröddel,
érzel.
A nyelv segít ízlelni
és ha van orrod, szagolhatsz.
A szemek, fülek, orr, nyelv és bőr az "eszközök"
amivel születtél.
Eszközök, amik segítenek megérteni a világod.
De honnan tudod mindezt?
Csak, mert észrevetted?
És hogy osztjuk föl őket 5 érzékre?
[TUDOMÁNY]
A válasz a tudomány
Mivel a világ olyan bonyolult,
a tudományt használjuk, hogy felfedezzünk és meghatározzunk.
De mi a tudomány?
A természet vizsgálata és tanulmányozása
megfigyelésen és érvelésen keresztül
vagy azon tudás összessége,
amit kutatás során szereztünk.
Alapvetően tesztek, számok és betűk összessége,
amik együtt képesek meghatározni.
De hogyan?
A legtöbb ember a jeleket értékekkel azonosítja
és a leginkább elterjedt csoportjuk a számok.
Találmányok, amik segítenek
megérteni környezetünket.
Hogy jobban megértsük, ezek a jelek
hogyan jöttek létre,
lássuk a matematika rövid történetét:
Emberi élőlények, már a kezdetektől,
kerestek megoldást az alapvető problémáikra.
Otthon építése, terület mérése,
az évszakok nyomon követése, tárgyak számlálása.
Több mint 30.000 évvel ezelött
a korai paleolit ember
figyelemmel kísérte a múló évszakokat
és az időjárás változásait ültetésre.
Hogy az idő múlását valahogy ábrázolja,
rovás jeleket rajzolt a barlang falaira
vagy jelöléseket rajzolt a csontokra, kőre vagy fára.
Minden rovás egynek számított.
De ez a rendszer eléggé bonyolultnak tűnt
amikor nagy mennyiségű számok jöttek szóba,
szóval végül létrejöttek a szimbólumok
amik tárgyaknak a csoportjait jelentette.
Sumér agyag köveket találtak,
i.e. a negyedik évezred tájékáról.
Kis oszlopszerű agyag volt az 1-es,
egy agyaggolyó volt a 10-es,
és egy nagy kúp alakú volt a 60-as.
Írásos feljegyzések bizonyítják, hogy i.e. 3300 évvel
a Babilóniaiak agyagtáblákra összegeket véstek fel náddal.
Köröm alakút használtak 1-nek,
és egy 'V' az oldalán volt a 10-es
ezeket a szimbólumokat ötvözve írtak számokat.
Például:
A Babilóniaiak a 19-est így írták
Az ősi Egyiptomiak a mindennapi életükhöz tárgyakat használtak szimbolumokként.
Egy rúd volt 1, egy patkó volt 10,
egy feltekert kötél volt 100,
egy lótuszvirág volt 1000 és így tovább.
A 19-es szám egy patkó volt és 9 rúd.
A rómaiak olyan számrendszert alkottak,
amit még ma is ismerünk.
Más szimbólumokkal együttvéve itt,
a 'X' volt a tizes és a 'I' volt az egyes
A középkorra
a rómaiak az 'I'-t az 'X' jobboldalára tették,
hogy 11 legyen, és a baloldalára hogy 9.
Szóval a 19-et úgy írták, hogy 'XIX'.
Minden ilyen kreatív számrendszer
tárgyak csoportjait mutatja, úgy mint egyéni tárgyak.
Némelyike az ember legrégebbi számrendszerei közül,
a kéz és lábujjakra támaszkodott.
Szóval 1-esen , 5-ösön, 10-esen és 20-ason alapultak.
A Zului szó a 6-osra azt jelentette,
hogy felemeled a jobboldali hüvelykujjadat,
úgy, hogy az összes ujjad a bal kezeden már fent van és a másik hüvelykujjad is kellett.
Más rendszerek a kereskedelemből jöttek létre.
Yorubában , Nigériában
porcelán csigákat használtak fizetőeszközként
és egy hihetetlenül komplex számrendszert fejlesztettek ki.
20-as számrendszeren alapult,
a szorzás műveletén,
kivonáson és összeadáson.
Például:
45 náluk úgy jön ki, hogy (3x20) - 10 - 5.
Számos kultúrában, mint a Perzsák,
zsinórokon és húrokon, csomókat kötöttek, hogy feljegyezzék az összegeket.
Az inkák egy finomítottabb változatot használtak,
amit úgy hívnak "a kipu"
Egy vastag zsinór vízszintesen tartva
ahonnan egy csomózott zsineg lóg.
Ez a fajta csomó amit az Inkák használtak
a hossza és a színe alapján a zsinóron
1-est 10-est és 100-ast is ábrázoltak.
A mai világban majdnem minden ipari kultúránál,
használjuk a 0-tól 9-ig való számjegyeket.
De ezek a szimbólumok csak i.e. harmadik században lettek kitalálva Indiában.
És még 800 évet kellett várni, hogy
kialakítsák a 0-át , mint helyiértéket.
Ez a nagy ötlet
drámaian változtatta meg a matematika arculatát.
Mi, emberek mindig osztoztunk egymással.
Mikor a korai kultúrák az ételt vagy az italt osztották meg
vagy a földjüket akarták felosztani
olyan módon, hogy az igazságos és egyenlő legyen,
a törtek megjelenését hozták felszínre,
mint szimbólumai az ilyen igazságos felosztásoknak.
Az ősi egyiptomiak alap törteket használtak.
Törtek hol a számláló volt az 1,
mint 1/2, 1/3 és 1/5,
és hozzáadták és felezték ezeket a törteket.
Ha szétakartak osztani 3 egész kenyeret egyenlő részre,
5 családi tag között,
elöször az első és a második kenyeret kellett elosztani három részre.
Azután harmadik kenyeret kellett elosztani öt részre.
Végül, fogták a megmaradt harmadrészt,
a második kenyérből és azt is elosztották öt részre.
Ezt úgy írták , mint 1/3, 1/5, 1/15.
Mi ezt az elosztást 3/5-el ábrázolnánk ma.
3/5 rész kenyér mindenkinek,
vagy 3 kenyér szétosztva 5 ember között.
A sumérok és a korai babilóniaiak
feltalálták a törtek egyfajta számrendszerét
ami a 60as számrendszeren alapult, és még most is használjuk 4000 évvel később.
Egy napunk 60perces órákból,
és 60 másodperces percekből áll,
és a köreink 360fokot zárnak körbe.
A Kínai társadalmak abacus-t használtak
10-es számrendszerrel, annak ellenére hogy nem volt 0 számjegy bennük.
Egy korai formája a tizedestörteknek
az abacustól származik.
Például:
3/5 úgy nézne ki, hogy 10-ből 6 egy abacuson.
A kínaiak előszeretettel hívták a számlálót "a fiú"-nak
és a nevezőt "az anyának".
A 12.századig kellett várni, hogy a közönséges törteket,
a törtvonallal , amit ma is használunk feltalálják.
Még ekkor sem volt széles körben elterjedve
egészen a reneszánsz korig, alig 500 évvel korábban.
A történelem során az egész világon minden kultúrában
találékony módokat használtak a számoláshoz.
Hogy megoldjunk egy problémát, legyen az ... 12x15,
a korai orosz parasztemberek egy rendszert használtak ami a felezésen és a duplázáson alapult.
Ha egy páratlan szám felezésekor törtre végződött,
lefele kerekítettek,
majd hozzáadták azokat a számokat
amelyek a páratlan szorzókhoz kapcsolódtak.
Az ősi egyiptomiak a duplázás eljárására támaszkodtak
és addig dupláztak amíg nem jött ki az elegendő csoportot.
Ezután összeadták ezeket a csoportokat, hogy rájöjjenek a megoldásra.
Európán és Ázsián keresztül, a középkorban,
az abacus volt a kézi számológép a maga korában.
De csak nagyon kevés ember tudta használni,
általában gazdag kereskedők és pénz hitelezők.
Egyszerűen a gyöngyök mozgatásával úgy, hogy mindegyiknek külön helyi értéke volt,
az abacus egy nagyon hatékony módja volt a számolásnak.
Ezután a nagy arab matematikus Al-khwarizmi
bemutatta a hindu arab számokat 0-tól 9-ig,
Észak-Amerikában és Európában
és új számítási eljárásokat hozott létre.
Ezeket az algoritmusokat papírra lehetett írni.
Az évszázadok alatt algoritmusokat tanulva,
az egész az oktatás jele lett
ahogyan diákokat tanítottak meg számolni több oszlopon keresztül számokkal,
kivonás egymás alatt, összeadás egymás alatt,
és hosszú osztásokat végeztek el, eredményesen és megbízhatóan.
Most már fel tudják jegyezni ezeket a számolásokat,
és ellenőrizni a végeredményt.
Manapság bonyolult számításokat a kézi számológépünkkel végzünk.
Ez azt jelenti, hogy a tanulónak tudnia kell ellenőrizni
a megoldás ésszerűségét.
és hogy ez a képesség meglegyen,
a szellemi matematikai stratégiák segítenek.
A legegyszerübb számítások mint a 12x15,
megoldható fejben különböző stratégiák segítségével.
Ahogyan végig utaztunk a gazdag és élénk matematika történelmén
láthatjuk milyen gondolatok és alkotások születtek az emberek szükségleteiből,
hogy megoldják a mindennapi problémáikat.
Az időn keresztül, a matematikai felfedezések
férfiaktól, nőktől a világ minden tájáról,
lenyűgöző képet adtak
hogy matematikailag megszemlélhessük és ezáltal értelmet adjunk a világunkról.
A tudomány tények gyűjteménye
azáltal, hogy meghatározza mit vizsgál meg
és teszteket végez, hogy felfedezzen.
Matematika, kémia és fizika állandó nyelveket képviselnek
melyek nem tartoznak az értelmezéshez.
Nyelvek, melyek leírják mit figyelünk meg és
tesztelik ezeket a megfigyeléseket, azért hogy bizonyítani tudjuk őket.
Gondolj a DNS-re,
sejtekre, galaxisokra,
gyümölcsök,
laptopok,
légkondícionálás.
Gondolj a kocsikra,
élelmiszer,
házak,
állatvilág,
növényvilág.
Gondolj az atomokra,
testrészekre,
éghajlat,
vagy a ruhák amiket hordasz.
És vedd észre, hogy minden meghatározott,
vagy létrehozott
a tudomány által.
Hogy megértsd a tudomány egész fogalmát,
érdemes tudnod mi is a tudományos elmélet:
" A tudományos elmélet
magába foglalja a fogalmak gyűjteményét,
beleértve az elvonatkoztatásokat a megfigyelhető jelenségekről,
számszerűsíthető tulajdonságokkal kifejezve,
röviden szabályokkal ( tudományos törvényekkel)
amelyek kapcsolatot fejeznek ki
a fogalmak megfigyelései között. "
A tudományos elmélet úgy van kialakítva,
hogy megfeleljen a rendelkezésre álló tapasztalati adatok észrevételeinek,
és hogy elvként működjön vagy az elvnek a részeként
megmagyarázza egy adott osztály jelenségét.
A tudományos elmélet teljesen különböző
bármilyen más elmélettől,
mert ez a legvalószínűbb változata köszönhetően a legújabb felfedezéseknek.
A tudomány a legjobb eszköz amit valaha kigondoltak
hogy megértsük hogyan működik a világunk.
A tudomány, tudás emberi formában.
Mi mindig az ismert dolgok szélén vagyunk.
A tudomány egy együttműködő vállalat generációkat átívelve.
Emlékszünk azokra akik kitaposták az utat,
rajtuk keresztül is látva azt.
Ha tudományosan művelt vagy,
akkor a világ nagyon különböző neked,
és ez a megértés megerősít téged.
Igazi költészet van a világban.
A tudomány a valóság költészete.
A tudománnyal,
jobbá tehetjük az életünket.
Igazi költészet van a világban.
A tudomány a valóság költészete.
Az emberiség történelme az ötletek történelme
amelyek fényt világítanak a sötét sarkokba.
A tudósok szeretik a rejtélyeket, szeretik az ismeretlent.
Nem rémülnek meg az ismeretlen dolgoktól.
Azt hiszem ez sokkal érdekesebb.
Van egy nagyobb univerzális valóság
aminek mi mind részei vagyunk.
Minél tovább vizsgáljuk az univerzumot,
annál jelentősebb felfedezéseket teszünk.
Az igazság keresése, önmagában
egy történet amely betekintésekkel teli.
Igazi költészet van a világban.
A tudomány a valóság költészete.
A tudománnyal, jobbá tehetjük az életünket.
Igazi költészet van az igazi világban.
A tudomány a valóság költészete.
Az emberiség történelme az ötletek történelme
amelyek fényt világítanak a sötét sarkokba.
A mi magányos pontunkból a kozmoszban
a gondolkodás hatalmával,
egy bizonyos pillanatra képesek vagyunk visszamenni,
a világegyetem kezdete után.
Azt hiszem a tudomány
megváltoztatja az elméd működését.
Hogy egy kicsit mélyebben belegondolj a dolgokba.
A tudomány helyettesíti a bizalmas előítéleteket,
nyílvánosan ellenőrízhető bizonyítékokkal.
Igazi költészet van a világban.
A tudomány a valóság költészete.
A tudománnyal, jobbá tehetjük az életünket.
A tudomány egy nagyszerű eszköz arra , hogy megértsük a körülöttünk létező világot.
Képzeld úgy, mintha egy nagyító lenne, amivel láthatod a valóságot körülötted.