ערב טוב.
אנחנו נמצאים
באמפיתאטרון הפתוח הזה
ונהנים לעצמינו
בערב הנעים הזה,
בטמפרטורה הנוחה שיש הלילה,
אבל כאשר קטאר תארח
את משחקי גביע העולם בכדורגל
בעוד עשר שנים מהיום,
2022,
כבר שמענו שהאירוע הולך להתרחש
בתקופת הקיץ במזג האוויר החם
המאפיין את החודשים יוני-יולי.
כאשר קטאר נבחרה לארח
את גביע העולם,
אנשים רבים בעולם תהו,
איך זה אפשרי
ששחקני כדורגל
יציגו משחק מדהים,
ירוצו סביב באקלים
המדברי הזה? איך זה יתכן
שהצופים ישבו,
ויהנו להם באוויר הפתוח
באיצטדיון במזג אוויר שכזה?
בשיתוף עם הארכיטקטים
אלברט שפיר ושותפיו, ובעזרת המהנדסים שלנו
מחברת טרנס-סולאר
עבדנו על פיתוח
איצטדיון פתוח לאוויר, המבוסס על מאה אחוז
אנרגיה סולארית, על מאה אחוז קירור מבוסס אנרגיה סולארית.
הרשו לי לספר לכם על זה,
אבל תנו לי להתחיל עם הנוחות.
אני אתחיל עם האספקט
של הנוחות, כיוון שהרבה אנשים
מבלבלים
את טמפרטורת הסביבה
עם נוחות טרמית.
אנחנו רגילים להסתכל על דיאגרמות כאלה,
אתם רואים את הקו האדום
המצביע על טמפרטורת האוויר
בחודשים יוני-יולי, ו... כן, זה נכון,
הוא מגיע על ל 45 מעלות צלסיוס.
זה באמת מאוד חם.
אבל טמפרטורת האוויר היא לא
התמונה המלאה בנוגע
לפרמטרים האקלימיים המגדירים נוחות.
תסתכלו כאן על הניתוח
שביצע חבר שלי לעבודה, בהסתכלות
על אירועים קודמים של גביע העולם,
משחקים אולימפיים ברחבי העולם,
בחיפוש אחר נוחות
וניתוח של הנוחות
שחוו האנשים
במהלך פעילויות הספורט הללו.
אני אתחיל במקסיקו.
הטמפרטורה במקסיקו, טמפרטורת האוויר
היתה בסביבות
15, עד 30 מעלות צלסיוס, ואנשים
נהנו והרגישו בנוח.
זה היה משחק מאוד נוח
במקסיקו סיטי. הנה, תראו.
אורלנדו, אותו סוג של איצטדיון,
אצטדיון באוויר הפתוח. אנשים
ישבו בשמש החזקה,
בלחות הגבוהה
של אחר הצהרים, והם
לא נהנו. לא היה להם נוח.
טמפרטורת האוויר לא הייתה גבוהה מדיי, אבל זה לא היה
נוח ונעים במהלך המשחקים הללו.
מה בנוגע לסיאול? סיאול, בגלל
זכויות השידור, כל
המשחקים התקיימו בשעות אחר הצהריים המאוחרות.
השמש כבר שקעה,
כך שהמשחקים נתפסו
כנוחים.
מה עם אתונה?
מזג אוויר ים תיכוני, אבל בשמש לא היה נוח.
התנאים לא נתפסו כנוחים.
ואנחנו יודעים שמספרד,
אנחנו מכירים את "שמש וצל."
אם היה לך כרטיס,
והשגת כרטיס לצל,
היית משלם יותר, כיוון שאתה
בסביבה נוחה יותר.
מה עם בייג'ינג?
שוב, מזג אוויר שמשי ביום
עם לחות גבוהה,
לא היה נוח.
אז אם נאסוף את כל זה,
את כל הפרמטרים המגדירים נוחות,
מה שנראה זה,
שבכל המקומות הללו, טמפרטורת האוויר היתה
בין בערך 25
ל- 35 מעלות צלסיוס,
ואם נמשיך על הקו, 30, של 30 מעלות צלסיוס
בטמפרטורת הסביבה. אם תמשיך
על הקו הזה, תראו
שהוא מתפרס על כל הרמות של
נוחות, כל הרמות מבחינת התפיסה של
נוחות באוויר הפתוח, החל
מנוח מאוד
ועד לא נוח בכלל.
אז למה זה קורה?
זה קורה בגלל שיש
עוד פרמטרים המשפיעים
על הנוחות הטרמית שלנו, שהם
השמש, שמש ישירה,
השמש הלא ישירה, הרוח,
רוח חזקה, רוח מתונה,
הלחות באוויר,
הטמפרטורה המוקרנת
מהסובב אותנו היכן שאנו נמצאים.
זאת טמפרטורת האוויר.
כל הפרמטרים הללו נכנסים
לתוך תחושת הנוחות של
גוף האדם, ומדענים
פיתחו פרמטר,
שנקרא הטמפרטורה המורגשת,
שבה כל הפרמטרים הללו
משתתפים, ועוזרים
למעצבים ומתכננים להבין
מהו הפרמטר המשפיע
על הרגשת הנוחות
או האי נוחות שאני מרגיש.
מהו הפרמטר המשפיע
שקובע לי את
הטמפרטורה המורגשת? הפרמטרים הללו,
הפרמטרים האקלימיים הללו
קשורים לחילוף החומרים בגוף האדם.
כיוון שעקב חילוף החומרים שלנו,
אנחנו כבני אדם,
מייצרים חום.
אני מתרגש, אני מדבר אליכם,
אני כנראה מייצר
מאה וחמישים וואט
ברגע זה. אתם יושבים,
אתם נינוחים, מסתכלים
עלי. זה בערך 100 וואט
שכל אחד מכם מייצר,
ואנחנו צריכים להיפטר מהאנרגיה הזו
אני צריך עם הגוף שלי,
להיפטר מהאנרגיה,
וככל שזה קשה יותר בשבילי,
בשביל הגוף שלי, להיפטר מכל האנרגיה הזו,
אני ארגיש פחות בנוח.
זהו זה. ואם אני לא
נפטר מהאנרגיה הזו,
אני אמות.
אם נמצע מה שקורה
במהלך משחקי גביע העולם בכדורגל,
מה יקרה ביוני, יולי,
אנחנו נראה, כן, טמפרטורת האוויר
גבוהה בהרבה
אבל בגלל שהמשחקים
והמופעים יתקיימו אחר הצהרים,
זה כנראה בערך באותה רמת נוחות
שמצאנו בשאר
המקומות שנתפסו
כלא נוחים.
אז ישבנו ביחד עם צוות
שהכין את רשימת המטרות שלנו,
בהן אמרנו שאנו רוצים לכוון
לכך שהטמפרטורה המורגשת,
לנוחות באוויר הפתוח תהיה בטווח הזה,
שנתפס כטמפרטורה
של שלושים ושתיים מעלות צלסיוס
ברמת ההרגשה,
שזה נחשב מאוד נוח.
אנשים ירגישו בסדר גמור
בסביבה באוויר הפתוח.
אבל מה זה אומר?
אם נסתכל על מה שקורה,
נראה שהטמפרטורה גבוהה מדיי.
אם נאמץ את התכנון הארכיטקטוני המיטבי,
הנדסת ועיצוב אקלים,
לא נצליח להגיע לרמה טובה יותר.
אז אנחנו צריכים לפעול באופן אקטיבי.
אנחנו צריכים למשל, להביא
טכנולוגיות של קירור בהסעה,
ועלינו לשלב זאת עם
מה שנקרא מיזוג עדין.
ואיך זה נראה באיצטדיון?
לאיצטדיון יש כמה
אלמנטים שיוצרים
את הנוחות החיצונית. קודם כל,
הוא מצל. הוא צריך
להגן על האיזור בו יושבים האנשים
מפני הרוח החזקה
והחמה.
אז לא כל מה שאנו צריכים לעשות.
אנחנו צריכים להשתמש
במערכות אקטיביות.
במקום להזרים הוריקן
של אוויר קר ברחבי האיצטדיון,
אנחנו יכולים להשתמש בקירור
בהולכה, למשל
מערכת חימום רצפתית שבה
צינורות מים טבועים ברצפה.
ואך ורק על ידי שימוש במים קרים
שעוברים דרך הצינורות הללו,
אנחנו יכולים לשחרר את החום
שנספג במהלך היום
באיצטדיון, כך שאנחנו יכולים
ליצור את הנוחות, ואז על ידי
הוספת אוויר יבש במקום
אוויר מצונן, הצופים
ושחקני הכדורגל יוכלו
לשלוט בצרכי הנוחות
האינדיבידואלים שלהם, להתאים אותם
למאזן האנרגיה האישי.
הם יכולים להתאים את עצמם על מנת להגיע
לתחושת הנוחות אותה הם מחפשים.
ישנם 12 איצטדיונים ככל הנראה
שהולכים להיבנות, אבל יש גם
32 מגרשי אימון שבהם
כל מדינה
הולכת להתאמן.
אימצנו את אותה הגישה:
הצלה של מגרש האימונים,
תוך שימוש בהגנה מפני הרוח,
לאחר מכן השתמשנו במשטח הדשא.
משטח דשא טבעי עם השקיה הוא
אמצעי קירור מצויין
שמייצב את הטמפרטורה,
תוך שימוש באוויר עם לחות מופחתת על מנת
לייצר נוחות.
אבל גם העיצוב הפאסיבי הטוב ביותר
לא יעזור.
אנו צריכים מערכות אקטיביות.
ואיך אנחנו עושים זאת?
הרעיון שלנו שהוצע היה
100 אחוז של קירור סולארי,
שמבוסס על הרעיון שאנו נשתמש
בגג של האיצטדיון,
נכסה את הגג של האיצטדיון
עם מערכות פוטו-וולטאיות (פאנלים סולרים).
אנו לא לוקחים אנרגיה כלשהי
מההיסטוריה.
אנו לא משתמשים באנרגיה פוסילית.
איננו לווים אנרגיה
משכנינו.
אנו משתמשים באנרגיה שאנו יכולים לייצר
בגגות שלנו, וגם
במגרשי האימון, שיהיו
מכוסים במין ממברנות גדולות וגמישות,
ואנחנו נראה
שבשנים הקרובות תעשיה
שתצמח ותייצר
אלמנטים פוטו-וולטאים גמישים,
שיאפשרו הצללה
כנגד השמש החזקה, וייצרו
אנרגיה חשמלית באותו זמן.
האנרגיה הזו
נאגרת במהלך השנה,
ומועברת לרשת החשמל,
מחליפה את השימוש בדלק מאובנים
לייצור חשמל ברשת, וכאשר אני צריך אותה
לצורכי קירור, אני לוקח אותה
בחזרה מהרשת ואני
משתמש באנרגיה הסולארית
שהבאתי לרשת החשמל
בחזרה כאשר אני צריך
אותה לקירור.
אני יכול לעשות זאת בשנה הראשונה
ולאזן את זה במהלך
עשר השנים לאחר מכן,
ובעשרים השנים לאחר מכן, האנרגיה הזו,
שנחוצה על מנת
למזג את אירועי הגביע העולמי בקטאר,
עשרים השנים הבאות, האנרגיה הזו
נכנסת לרשת החשמל של קטאר.
אז -- (מחיאות כפיים)
תודה רבה לכם. (מחיאות כפיים)
זה לא רק מועיל לאיצטדיון.
אנו יכולים להשתמש בזה גם
במקומות פתוחים וברחובות,
אנו עובדים על
עיר העתיד
במסדאר שנמצאת
באיחוד האמירויות, אבו דאבי.
והיה לי העונג לעבוד
על הכיכר המרכזית.
ואותו הרעיון שהשתמשנו בו שם,
על מנת ליצור תנאי סביבה
שנתפשים כנוחים.
אנשים נהנים
והולכים לשם במקום ללכת
למרכז קניות
שממוזג באופן אקטיבי.
אנו רוצים ליצור
חלל חיצוני
שהוא כל כך נוח ונעים
שאנשים יכולים להגיע אליו
בשעות אחר הצהרים המוקדמות, אפילו בחודשי הקיץ
בהם חם ושמשי,
ויוכלו להינות ולהיפגש שם
עם משפחותיהם. (מחיאות כפיים)
ואותו הקונספט:
הצללה כנגד השמש,
הצללה כנגד הרוח,
תוך שימוש וניצול היתרון
של אנרגיית השמש אותה ניתן לאגור
באמצעים אלו.
השמשיות היפות הללו.
אני רוצה לדרבן אתכם
לשים לב
לרמת הנוחות הטרמית שלכם,
לסביבה הטרמית שלכם,
היום ומחר,
ואם תרצו ללמוד עוד על כך,
אני מזמין אתכם
להגיע לאתר האינטרנט שלנו.
העלינו לשם מחשבון פשוט
של הטמפרטורה המורגשת
שבו אתם יכולים לבדוק
את הנוחות שלכם במרחב הפתוח.
אני גם מקווה שאתם
משתתפים ברעיון
שאם מהנדסים ומעצבים
יכולים להשתמש בכל הפרמטרים
הסביבתיים הללו,
יהיה אפשרי ליצור
תנאים סביבתיים ממש טובים
ונוחים,
לשנות את התפיסה שלנו מבחינת הטמפרטורה
שאנו מרגישים בה בנוח
בסביבה החיצונית,
ואנו יכולים לעשות זאת
בעזרת העיצוב הפאסיבי המיטבי,
אך גם להשתמש במקור האנרגיה
שנמצא באתר בקטאר,
השמש.
(מחיאות כפיים)
תודה רבה לכם. (מחיאות כפיים)
תודה. (מחיאות כפיים)